ברוכים הבאים לפודקאסט של קהילת הפיננסים ידע שווה כסף בכל פרק
נדבר על נושא שונה בעולם הפיננסים ונפרק אותו בצורה שכל ילד יכול
להבין. הפרק בחסות פר חבר בורסה, משקיעים
בקלות בכל סכום, בלי מינימום, בלי בירוקרטיה ובלי עמלות נסתרות.
ועכשיו פרא-אפ סוכן אישי שלום וברוכים הבאים לפרק נוסף הפודקאסט
שלנו ידע שווה כסף אני כאן אתכם ברנעמני ואיתי שחר פטל מה קורה
שחר? היי בר, מה העניינים?
בסדר גמור. לא פרק ראשון שאנחנו עושים ביחד.
אבל מי שבכל זאת לא מכיר איך שהוא שחר פטל, עורך דין מקרקעין, בעל
משרד שמתנחה. במקרקעין, מה שנקרא בכל שרשרת
הערך, גם משלב התכנון והיזמות ועד המייצג גם דירות.
דיברנו על זה גם בפרק אחד אחר שעשינו עשינו כמה פרקים, אבל
עכשיו עשינו. מה פרק שאתה בעצם גם בכל מה שקשור
למטרו והכל. עשינו פרק סופר מעניין על נושא
אחר שדיברנו עליו שם על מחיר. מה שנקרא מחיר הנחה בדירה בהנחה.
לעומת שוק חופשי, על כל הבעיות שיש שמה והיתרונות והחסרונות
וכולי וכולי. ועכשיו אני רוצה שנעשה פרק על על
כל מיני מגמות שאנחנו מזהים בעולמות הנדלן, מגמות עומק שאנחנו
מזהים מכמה זוויות. אני אתן את זה בנקודות, ואז אנחנו
נצלול לעומק אחד אחד. אנחנו רואים מגמה של חברות גדולות
שקונות חברות קטנות ובולעות. ומה זה אומר?
דבר שני, אנחנו רואים חברות ביטוח שנכנסות בתור השקעות בכל מיני
חברות כאלה ואחרות, ותכף אתה תיתן לנו את הנתונים האלה.
ודבר שלישי, אנחנו נדבר בעיניי על אחד הדברים הכי מסקרנים והכי
מעניינים בשוק שציפו לו וזה קורה או לא קורה, או למה קורה או איך
כזה קורה. אנחנו נרחיב על זה, על תושבי חוץ
או קיי, והביקוש שציפו לו אחרי השביעי באוקטובר וכו' שמגיע לא
מגיע, נדבר על הדבר הזה. ואני חושב ששווה לדבר על עוד משהו
על הכסף שיוצא מפה החוצה לנדלן בחול.
שזה היה תופעה משלימה, בוא נגיד. קדימה, בוא נדבר על שתי התופעות
הראשונות, שהם די מה שנקרא רלוונטיות אחת לשנייה אחת חברות
גדולות שבולעות חברות קטנות. תסביר לנו למה הדבר הזה קורה,
ושתיים חברות ביטוח שנכנסות לעולם הנדלן דרך חברות נדלן בהיקפים
משמעותיים. יופי, אז בואי נדבר קודם כל על
דוגמה מאוד חיה מהתקופה האחרונה החולפת שקנדה ישראל חברה ציבורית,
אחת הגדולות בישראל. נדלן בעיקר בעיקר נדלן למגורים.
שרכשה את חברת עקרו נדלן עוד חברה ציבורית יותר קטנה, קנדה היא
בשווי של אזור השבעה 7 וחצי מיליארד שקלים מאקרו שווי 3 וחצי
מיליארד שקלים. אחוז קטן משמעותי.
בכלל לא קטן. 3 ומאה של מיליארד שקלים.
בדיוק בדיוק הכל יחסי מה שנקרא. ובעצם העסקה הזאתי כפופה עדיין
לאישור ההגבלים העסקיים כמובן. במאי 26 לא יודע מתי היית.
ככה תאזינו נכון האישור של ההגבלים זה בדרך כלל לוקח כמה
חודשים, אבל העסקה הזאתי כבר היא קרתה.
היא נחתמה בסדר, זאת עסקה מאוד מעניינת, כי דווקא דווקא זה דוגמה
טובה, כי חברת עקרו היא נחשבת חברה מאוד, זאת אומרת היא לא איזה
מה שנקרא איזה מה שנקרא כלב, עזוב שצריך להציל אותו, היא נחשבת חברה
מאוד חזקה עם מוניטין מאוד מאוד חזק.
והיא גם היא. גם העסקה הזאתי נעשתה באיזשהו
דיסקאונט. על המחיר של על, על מחיר המניה
שלה הציבורי. המונפק אגב, שוב אני לא.
לא יודע, אין לי את הנתונים מול המיניים, אבל בדרך כלל זה הפוך.
כלומר כשקונים חברה בדרך כלל נותנים איזשהו אפסייד מהמחיר
שהחברה נסחרת בה. כשעושים מיזוג רכישה בדרך כלל יש
שווי מסוים חברה פרטית או ציבורית, אבל ציבורית זה יותר
גלוי לעין. בדרך כלל זה אפסייד, זה אמור לבטא
איזה שהוא אפסייד על המחיר הנוכחי, ופה אתה אומר שזה הפוך.
בדיוק עכשיו תראה, אני אומר זה עסקה מורכבת, אנחנו מכירים את
הפרטים, חלק במניות, חלק. בכסף, חלק מהאחוזים נשארו.
זה פחות מעניין, מה שמעניין זה בעצם שהרבה גבות הורמו בשוק וישר
כמובן כל הלשונות ישר התחילו להגיד עקרו במצוקה, עקרו בקשיים
איך הם בכלל הסכימו להירכש? חברה כל כך טובה איך היא בכלל
הסכימו שירכשו אותם? אז קודם כל זה הרעיד את השוק ודבר
שני זה פתח איזשהו דיון שבא ואמר קורה פה משהו עם חברה והם לא
היחידים מאקרו אנחנו ראינו עוד כמה מקרים כאלה בתקופה החולפת
והתחילו לשאול חברות יותר קטנות. והתחיל לשאול מה קורה פה?
למה בכלל חברה צריכה שיקנו אותה עכשיו?
אז צריך להבין שיש פה בעצם מאחורי הקלעים איזה שהיא תופעה כפולה
שקוראת בסדר. חברות הנדל ן גילו שני דברים אחת
תהליך של יצירת נדלן. יצירת המוצר הזה שנקראת דירה בסדר
המוצר הקצה הזה הוא תהליך הרבה יותר ארוך ומורכב ממה.
שחשבו עליו באופטימיות כשהכל נגיד שהבוסט הגדול התחיל לפני 10, 15,
שתיים, 10, 15 שנים בסדר, כשאנחנו מדברים בעיקר על פינוי ובינוי,
נכון הייתה אופטימיות מאוד גדולה וקדימה ומחתימים ורוב.
ובונים והיתר בנייה וקדימה והרווחים על הנייר פנטסטים ולא
צריך להביא הרבה כסף מהבית. זה היה נראה מדהים על הנייר.
בפועל חברות גילו שאתם. ארוך הרבה יותר מורכב אנחנו
מלווים בעלים בהתחדשות עירונית, אנחנו רואים את זה כל הזמן.
מספיק בניין אחד במתחם מתוך 10 בניינים שלא מוכן לחתום על ההסכם
והחוק לא מאפשר לפרויקט הזה לצאת לפועל.
צריך הסכמה של לפחות 60% בכל בניין מעבר לכל להסכמה של כל
המתחם. אז הדבר הזה שחברות עברותו, וזה
רק דוגמה אחת, יש דוגמאות תכנוניות.
מורכבויות עירוניות. בצורה משמעותית בשנים האחרונות
מאוד במקרה של התחדשות עירונית. ברקע המלחמה.
כן, כן כן. אני אומר גם עלויות המימון.
אוקיי, בהתחדשות עירונית, אולי קצת פחות משמעותי, כי לא רוכשים
את הקרקע, עושים בעצם סוג של קומבינציה עם הדיירים, אבל עדיין
במיוחד זה כן רלוונטי מן הסתם. בפרויקטים חדשים שהם לא התחדשות
עירונית, אבל זה גם משמעותי, כלומר עד 2022 לפני שהריבית עלתה.
אני לא אגיד שזה היה זניח, אבל זה הרבה פחות משמעותי.
אתה יכול להגיד שזה. גדולים שאתה קונה קרקע בעשרות
מיליונים, מאות מיליונים זה עדיין כסף, אבל זה הרבה יותר משמעותי
כשהריבית לא יורדת. או קיי אנשים אמרו טוב הריבית
תרד, הריבית תרד כבר כמה שנים אנחנו שומעים את זה שהריבית תרד.
זה באמת היו הציפיות וזה באמת היה קונצנזוס.
כרגע זה אנחנו לקראת החלטת ריבית ממש עוד מעט יכול להיות שהריבית
תחזור לרדת. אנחנו היום עומדים על 4 אחוזים של
ריבית בנק ישראל אולי תחזור מה שנקרא לרדת אחרי שהייתה לנו עצירה
אבל זה חלק מהמשמעויות. חלק מהדברים שאני מוסיף ככה על
הסיבות שדיברת עליהם. ניתן להוסיף לך משהו?
אגב, דימרי אמר הבעלים של חברת דימרי אמר סיכם את כל הני והבכי
של היזמים מהתקופה הזאת. עכשיו בכנס הנדלן באילת הוא אמר.
תרד ואנחנו נחזור לבנות כמו שצריך והמחירים יחזרו לעלות.
בסדר, אבל כרגע זה אומר הסאבטקסט הוא כל עוד הריבית לא יורדת, אז
תמשיכו לבכות. בסדר.
אז זה נקודה ראשונה. מחסור בפועלים אם כבר העלת את כל
המה שנקרא את כל הדברים שהיזמים בוכים עליהם, אז באמת מחסור
בפועלים כן, ואיזה שהוא קושי מסוים במכירת דירות.
זאת אומרת, עקרו ספציפית. ושוב אני אומר הכל באיך אומרים
הכל יכול לכאורה. עם כל הכוכביות הנדרשות לא רוצה
זה אבל באופן עקרוני עקרו ידועה כחברה שבאמת מייצרת דירות מאוד
מיוחדות, נכסי יוקרה באזורים מסוימים מבוקשים אבל גם צריך לדעת
למכור את הדירות האלו, והשוק היום הופך להיות פתאום שוק של יזמים
שיודעים למכור יזם שיודע למכור שקנדה ישראל מאוד ידועה בזה, יש
לו את הביטחון למכור, בא ואומר אני תנו לי עוד סחורה, תנו לי את
הסחורה הזאת. זאת אומרת, יש פה טרייד אוף
אמיתי, זה מחזיר אותנו לדיסקאונט. נכון, הייתה דיסקאונט היה
דיסקאונט. אבל אבל יש פה טרייד אוף אמיתי
שבא באו קנדה ואמרו לעקרו תקשיבו אתם יודעים לייצר דירות?
אנחנו יודעים למכור אותם. בואו תמכרו לנו את מה שיש לכם
היום, שהוא נטל שעד עד לפני כמה זמן הוא היה נחשב מוצר מדהים.
הנה יש לי דירות למכירה. אותנו לזה שאגב המגמה מראה
שמחירים באופן כללי או יורדים או מתייצבים וכנראה לא עולים ברוב
המקומות אבל. בתל אביב בהרבה מקומות אנחנו
רואים ירידה במחירים. נכון, אנחנו במיוחד בטיקטים
הגבוהים 50 60 70,000 למטר. נכון?
אז זה באמת נתון שבאמת משתלב לזה שבאמת אנחנו יש לזה הרבה שמות.
יש כאלה אומרים ביקושים כבושים. יש כאלה אומרים מה אתה במכירות?
יש כאלה שקוראים לזה ירידת מחיר. בפועל האירוע הוא מאוד פשוט.
יש ליזמים מצבורים של דירות מסוימות שהם חשבו שימכרו אותם
מאוד בקלות בבירת הנדלן תל אביב. כן, שהיא העיר ובאמת יאמר לזכות
תל אביב היא עיר שיודעת לטפח את עצמה ואת התושבים שלה והיא מציעה
המון. אתה מדבר יותר מי שגר בתל.
אביב אני מדבר גר בתל אביב בצנטרום של תל אביב אני גם תל
אביבי מלידה ואני אומר אני אוהב את העיר הזאת וזה תמיד היה אני גם
דור של אני דור שני ושלישי של נדלן בתל אביב רק שתבי אנחנו חיים
את העיר הזאת שנים ותמיד אומרים תל אביב זה המקום תמיד המחירים
עולים תמיד אפשר למכור הפה הפליאה של יזמים היום שבאים ואומרים
דווקא בתל אביב יותר קשה לי למכור משים על זה כוכבית נדבר עוד מעט
על העולים וזה נושא נפרד אבל באופן כללי יותר קשה למכור.
אני אפילו קצת. להוריד מחירים צריך לשפר תנאים זה
מה שהפתיע את היזמים, ואחת הדרכים שלהם להתמודד עם זה.
זה מה שקורה היום עם בעסקה של אקרו וקנדה.
לזה אני מוסיף זה מתקשר למה שדיברנו על חברות הביטוח.
אוקיי, על זה אני מוסיף שבסוף התעמלות פיננסית אמרנו כל הדברים
האלה זה קשיים. מדובר פה בהיקפים של כל חברה ואז
יש לה עשרות ומאות מיליוני שקלים שבסופו של דבר זה אירוע משמעותי,
ולחברות הגדולות שאולי מכרו פה ואם עם גם רווחים משמעותיים
בתקופות היותר טובות יש להם יותר ארוך רוח והם יכולות מה שנקרא
לנצל הזדמנויות. אם הם רואות כאלה.
מדוייק, אבל אני רוצה להוסיף לך משהו לא רק החברות הגדולות.
יש עוד את מיליארד המפתח שאמרת חברות ביטוח?
המילה המשלימה שזה חברות, נסחרות היום חברה יזמית שבאה לממש
פרויקט. אז כמו שאמרת בהתחלה לא עלה לה
המון כסף לקדם את הפרויקט. הייתה צריכה להחתים דיירים, לקדם
תכנון עלויות יחסית זניחות לפרויקט של מיליארד שקלים שאתה
צריך להוציא 5 מיליון שקלים, 7 מיליון שקלים.
אבל כשזה מגיע לבנייה צריך הרבה כסף, צריך הון עצמי וצריך לדעת
שהוא מוצמד לריבית גבוהה. ופה בעצם.
ההשלמה של זה, זה בעצם. הכסף הציבורי.
החברות הציבוריות היום הן במצב שנחשב הרבה יותר יציב מחברות
פרטיות, בגלל שיש להן נגישות לכסף ציבורי וגם לכסף של חברות הביטוח.
כלומר גם גיוס אגח לצורך העניין בשוק אם צריך וכדומה.
כל הכסף של הציבור שהם לא צריכות להביא מהבית והן יכולות להשתמש בו
כהון עצמי לפרויקט. שלהם אז בוא בוא זה ממש מקשר אותה
לנקודה הבאה של חברות הביטוח, אז בוא תן לנו רגע את מה שנקרא את
העסקאות הבולטות. יאללה בוא ניתן כמה דוגמאות בסדר
הראל. השקיע 200 50 מיליון, משקיעה 200,
50 מיליון שקלים בקנדה. ישראל בסדר, ובחברת המלונות שלה
די מדהים, תראה בתקופה כזאת שבהיעדר תיירות חברת מלונות נשאיר
את זה לסיכום בסוף מה? מה בעצם?
מה התהליך העמוק שאנחנו הניתוח שלנו של השוק?
בדיוק. 600 50 מיליון שקלים שיתוף הפעולה החדש של כלל ביטוח וחברת
האורה הציבורית, יש לומר עמוס לוזון בעסקה מחוץ לבורסה.
מוכר מניות למנורה 110 מיליון שקלים בסדר תמורת 234 מיליון
שקלים יוד חים. רי הקצתה 3% מהמניות שלה למנוע
והראל שים לב, כולן עסקאות עם חברות ביטוח וכולן חברות מה
ציבורית ציבוריות. שים לב שזה הולך ביחד, זאת אומרת,
כשיודעים לקרוא לה כסף מהציבור, יודעים מה, לקרוא לכסף מחברות
הביטוח. תגיד את זה לחברות פרטיות שצריכות
לעבור אם הכסף של עצמם וגם בו נוסיף שהיה.
יש תופעה די משמעותית בשנתיים 3 האלה של ההנפקות של חברות
ציבוריות. שעכשיו שאנחנו שומעים את הנתונים
האלה אנחנו מצליחים להבין למה נכון רונן רוצות להיות במשחק הזה.
ראינו את עמר מה אברהם שעשו גם תשואות יחסית משמעותיות ויפות
וכמובן לא המלצה אבל יעוץ או תחליף ייעוץ של השקעה כזה או אחר.
ועכשיו אם אני לא טועה ראיתי כותרות על תדהר שמה שנקרא הולכים
לקראת ההנפקה גם בהיקף בשווי משמעותי.
בית וגאגן פיקו לפני שנתיים אנחנו רואים בשנתיים 3 האלה הרבה מאוד
הנפקות של חברות. נדלן אז אני מסתכל על זה דווקא
מהצד של חברות הביטוח ולמה זה? כי הוא כי אותם זה מעניין כי בסוף
חברות הביטוח חושבות על כסף ענק. אוקיי ואין מה לעשות חברות הביטוח
זה לא רק הביטוחים שאנחנו עושים, זה גם קרנות הפנסיה, השתלמות
וקופות הגמל וכדומה. כספים אדירים.
שהשקעה בנדלן הרבה פעמים נותנת להם יציבות בניגוד למה שנקרא
לבורסה. אז אני אגיד במרכאות כן רק מחפשות
כסף מחפשות. סליחה, יש להם כסף שמחפש השקעות
יציבות או מה שזה לא יהיה לנטרל טיפה לפעמים את התנודתיות בשוק.
לכן עולם הנדלן הרבה פעמים נותן להם את המענה הזה.
שוב אני לא נכנס כל עסקה ומה באיזה תצורה והכל, אבל זה ככה
התפיסה שלי לפחות. תענה עולם הנדלן נחשב היסטורית
להשקעה סולידית אוקיי, אז כשאני. כאן דירה.
יציבה וסולידית, זאת אומרת גם סולידית במובן הזה שאני יודע פחות
או יותר מה התשואה שלי. אני רואה שזה.
מדברים, אגב, תלוי בדיוק. אנחנו מדברים.
על מגורים בעיקר כי נדל ן זה רחב משרדים זה שהוא אחר לגמרי, שזה
עולם אחר. נכון, אבל בעצם כשאתה חושב שאתה
קונה דירה אתה קונה כאילו אתה אמנם זה הרבה כסף אבל אתה מבחינתך
עושה עסקה סולידית, בסדר, לא קנית עכשיו מטבעות קריפטו באוטאבר
וכשחברת ביטוח עושה עסקה כזאת. היא גם עושה עסקה סולידית.
אתה קונה דירה והיא קונה אוטאבר אחוז בחברה שהולכת עם דירות
בדיוק. אני רוצה שנדבר על הנושא השלישי
שהוא מדבר על. זה שהוא גם כן.
שהוא קשור גם כן וספציפית, דיברנו על שוק היוקרה.
אולי זה דווקא קונטרה לצד השני תושבי החוץ אוקיי, בוא ניתן
קונטקסט לאירוע. דיבר וחלק מהאנשים אפילו ציפו,
וגם אני דיברתי על זה מתישהו. אחד המקומות.
שאחרי השביעי באוקטובר והעלייה באנטישמיות שאחרים בכל העולם
יבואו לפה, יתחילו להגיע לכאן יותר עולים, וכרגע אנחנו במאי 26.
אנחנו לא רואים את זה, משפיע ומזיז את שוק הנדלן בצורה
משמעותית לפחות לפחות כמו שאנשים קיוו או סיפור.
בוא תן לנו את הטייק שלך על האירוע הזה.
רגע. אוקיי אז בוא סתם רק ניתן נתונים
אנחנו רק רק כדי במסגרת אנחנו ראינו.
תושבי חוץ רכשו בחודשים האחרונים בממוצע 100 30 דירות בחודש, שזה
נמוך. במוצר רב שנתי שזה בערך 200 ב-20
20. בוא נגיד נתון אחר, אבל 21,000
עולים הגיעו לפה ב-20 25, שזה פחות או יותר מספר העולים שמגיע
לפה כל שנה. שזה אגב נתון מדהים.
זה מדהים אבל זה לא יוצא דופן. לא יוצא דופן, אבל זה מטורף לחשוב
אנחנו כל הזמן מדברים פה על גדילה, כמה ילודה יש פה ומי יולד
יותר ומי פחות ואיפה ופף 21,000 עולים כל שנה.
מגיעים לפה זה המון אנשים, לא יותר.
ממה שראינו רגילים לראות לפני, אבל ממשיכה עליה.
והנתון הנוסף זה איפה תושבי חוץ קונים?
עכשיו זה אנחנו, גם רואים את זה במשרד, בסדר, אנחנו גם מייצגים
הרבה תושבי חוץ ברכישות של דירות מחלקה של הדירות.
תושבי החוץ הם קונים באזורים מאוד מאוד ספציפיים.
בסדר שזה תל אביב. באזורים מסוימים.
ירושלים באזורים מסוימים, נתניה בסדר, אתה לא רואה אותם מתפזרים
בכל הארץ. אתה לא רואה אותם בעפולה, וביקנם
ובטבריה ובצפת? אתה לא רואה אותם שם.
אתה רואה אותם באזורים מאוד מאוד מסוימים.
עכשיו תושבי החוץ הם בעצם משאלת הלב של היזם כי הם ידעו לקנות
באזור כמו תל אביב ב-60 70,000 ש"ח למטר לא התרגשו מהמחירים
האלה. בסדר הם בסוף רוצים.
יש להם איזה שהיא אגנדה של לשים את הכסף פה בישראל.
בתוך נדלן סולידי להצמיד את עצמם לשקל.
שזה גם אירוע מטח, מבחינתם זה אירוע משמעותי עלינו.
הוא לא משפיע בעולם הנדלן, לא בצורה משמעותית, לפחות לא בצורה
ישירה עלינו. זה סופר משמעותי.
זה כל כך משפיע שאני אומר לך שיש לי לקוח במשרד שקנה פה נכס יוקרה,
איש עשיר מאוד שאומר לי תקשיב מהרגע שהחלטתי לקנות את הנכס הזה,
שזה היה לפני כמה חודשים ועד עכשיו ותוך כדי הקנייה וגם חתמתי
וחתמתי בשקל עד דולר לא מפסיק לרדת.
העלות של העסקה עלתה לו, לא יודע להגיד בדיוק, אבל ב-10. 10 אחוזים
רק בגלל שהוא מביא כסף בדולרים מארצות הברית והוא קונה פה בארץ
בשקלים הוא אמר לי זה לא. נורמלי זה מאוד אלפי נכס שאתה
אומר נכס יוקרה נניח סתם אפילו 5 מיליון שזה לא באמת יונה אבל 5
מיליון אתה אומר 10% זה 500 700,000 ש"ח זה אירוע.
כסף, ואני אומר לך שהוא ממשיך לעשות פיננס פיננסי עליה על הנכס
הזה תוך כדי תנועה הוא שולח לנו מיילים.
האם את התשלום השני ניתן לדחות אתנו?
צופים עלייה מסוימת בדולר בערך הדולר?
האם ניתן לעכב את התשלום? האם?
דברים כאלה בסדר, כי מבחינתם זה גם עסקה פיננסית.
נשכח עכשיו. יחד עם זאת, יחד עם זאת, וזה צריך
לזכור, כמות העולים לא בהכרח אומרת כמות של רכישת דירות אם
עולים שהם לא פראיירים. כנראה שאם יש להם את השבעה 8
מיליון שקלים לקנות פה בארץ ודולרים זה קצת קצת.
קצת זה נהיה. הרבה זה נהיה כבר הרבה, אבל זה
כמה מיליוני דולרים. כנראה שהם לא פראיירים, הם יודעים
כאילו לעבוד עם כסף. הם באים ואומרים שניה.
יכול להיות שזה לא זמן טוב בשבילנו לקנות עכשיו, יכול להיות.
אין לנו בעייה לקנות דירה בתל אביב.
או שגם אין לך בעלים על הגדר? מחכים, הם יושבים על הגדר אפילו
שהם עולים פה לארץ. זה שהם עולים פה לארץ לא אומר שהם
קונים דירה. דרך אגב, זה אומר שהם שוכרים דירה
זה אחלה, זה לא יכול להשפיע על מחירי השכירות.
אגב, זה משפיע חד משמעית המחירי השכירות בתל אביב בחודש חודשיים 3
האלה עלו כל חודש בשני שניים 3% זה מספרים מטורפים.
באופן כללי. אגב, אולי זה לא משהו שתכננו לדבר
עליו הפרק, אבל אתה פתחת פה את הענף הזה ואני חושב.
ששווה לדבר על זה כאילו מחירי הדיור, אנחנו רואים שהם עוצרים
שהם יורדים במקומות מסוימים כאלה ואחרים.
מחירי השכירות באופן יחסית שוב גם יחסית לזה, אבל מגמתי.
המגמה אם אמרנו שמחירי הדיור ראתה וירידה מחירי השכירות עולים בצורה
משמעותית ודי רוחבית בכל הארץ, זה נשמע כאילו מנוגד.
אבל בסוף בגלל שיש היצע מוגבל ואנשים צריכים לגור אין מה לעשות
וקונים פחות. או קיי.
עזוב רגע שזה גם הם רוצים לקנות גם יכולים לקנות, גם בגלל המלחמה
וגם הם לא קונים. שורה תחתונה פחות קונים צריכים
לגור איפה שהוא יותר סוחרים, יש יותר לחץ על השכירות, זה בסוף
אנשים לא מבינים, זה סוג של משחק סכום אפס זה לא.
אבל. זה מאוד מעניין כי אנחנו תמיד
מכירים שיש הצמדה. אתה נגעת בנקודה סופר מרתקת, זה
רק על זה אפשר לדבר בפרק נפרד, אבל אנחנו רגילים שזה בא ביחד ופה
אנחנו רואים שהמחירים כאילו יורדים והשכירות עולה זה מגמה
הפוכה זה זה משהו לא הגיוני אבל. משהו שהוא לא נכון.
זה לא הימין. אבל זה קשור למסקנה שאתה.
רוצה לדבר עליה עוד מעט, אבל אני כן נגיד שבתפיסה קצת יותר רחבה
וקצת יותר זום אאוט שמסתכלים על מחירי הדיור לעומת מחירי השכירות.
כמה שזה נשמע מוזר, מחירי השכירות עדיין נמוכים יחסית.
ולמה אני אומר את זה בגלל שהתשואה על ההון יחסית בדירה להשקעה היא
מאוד מאוד נמוכה צעת השכירות? אוקיי?
מה אני מתכוון באופן יחסי לדירה שעולה שני מיליון, שניים וחצי
מיליון שקלים? השכירות היא יחסית נמוכה.
אוקיי. במרכז, אנחנו מדברים על שתיים
וחצי אחוז פחות או יותר 3 אחוזים. טובה ומחיר נמוך יחסית זה עדיין
יחסית מאוד זול שאתה מסתכל או על אלטרנטיבות השקעה או על נדלן אחר
בעולם. אוקיי, כאילו שאתה רואה זה באמת
אירוע שהוא בעניין היה אנונימי, כלומר זה משהו שאנחנו, אתה יודע,
מחירי הדיור עלו לאורך 15 שנה בצורה משמעותית. 15 20 שנה מחירי
השכירות עלו, אבל לא באותו קצב, ואני חושב שמה שאנחנו רואים זה
סוג של תיקון זה לא יגיע, אתה לא תגיע לתשואת שכירות של 5 6 אחוזים
כנראה באזור המרכז אבל אני מניח אני חושב שאנחנו רואים פה איזה
שהוא סוג של תיקון גם בפספקטיבה הזאת.
אבל זה מדהים שאתה אומר לי אני רוצה להגיד לך מילה על זה אל תשכח
וזה גם מתקשר הנושא הבא שלנו של הכסף הישראלי שיוצא החוצה.
אל תשכח שני דברים קודם כל אנשים בודקים את עצמם למול הכסף שהם
הביאו בהון עצמי. בפועל בסדר, יש את הריביות על
המשכנתא ואתם עושים להם את התחשיבים האלה כקליקה וכולי, אבל
הם עדיין בודקים את עצמם מול הון שהם הביאו בפועל ובשוק ההון הם לא
לוקחים הלוואות ומשכנתאות. אגב, פעם לקחו זה נגמר לא טוב.
היום בדרך כלל הציבור רחב פחות עושה את זה, עדיין עושה את זה
בנדלן ושתיים השקעה בנדלן. היא השקעה גם רגשית ואנשים
שמשקיעים בדירה בישראל הרבה פעמים משקיעים גם רגשית, אומרים נכון,
התשואה שלי על השכירות היא לא כזאת גבוהה, אבל עדיין אני עם
הדירה בישראל. הערך שלה זה ככה אנשים רגילים.
עכשיו הערך שלה עדיין עולה ואני ממשיך כאילו להרוויח את העליית
ערך במקביל, וזה משהו שגם הוא כרגע עומד באיזה שהיא.
בוא נקרא לזה באיזה שהיא תקופה לא ברורה מבחינת הישראלים.
אני מסכים לגמרי. נקודה אחרונה לפני שאנחנו מדברים
על על הפרשנות שלנו. נקודה אחרונה אתה רצית לדבר על
על. על הכסף הישראלי שיוצא.
לנדלן בחול? כן.
בוא נגיד נתון נתון קטן ומעניין. הוא שניה בודקים את הנתונים כי
נכון הוא שחר התכונן בצורה משמעותית לקראת הפרק אז תסלחו
לנו. תשמע, אני גם עורך דין אני חייב
לבסוף להביא נתונים 20 25 ישראלים הגדילו את הנכסים שלהם בחול במעל
60. אתה יודע מה?
אני לא רוצה להגיד את המספר כי זה נראה לי מספר לא הגיוני, אבל בכמה
לא מעל 60 אבל בכמה מיליארדים משמעותיים של דולרים.
קפריסין, יוון, דובאי, גאורגיה. הם לא הפסיקו לקנות נדלן והם האטו
את הרכישה של הדירות שלהם בארץ. זאת אומרת, שים לב, זה לא
שהישראלים מפסיקים לקנות נדלן, הם קונים קצת פחות בארץ ומפנים קצת
יותר משאבים לחול. נתון מעניין זה.
אירוע משמעותי ואני חושב ששוב מה שאני חווה לפחות שוב אני לא יודע
להגיד את המספרים ולכמה זה באמת מה שקורה בשוק בזכות או בגלל לא
משנה רגע, איך תרצה לנסח את זה? ירידת ערך הדולר והתחזקות השקל זה
גם הדולר, אבל זה לא רק הדולר, זה גם היורו שהוא יותר נמוך והכל
נראה הרבה. כלומר בית שעולה $100,000 ארצות
הברית או 100,000 יורו ביוון, לא משנה מה שווה כאילו זה עולה לי
הרבה פחות בשקלים. אוקיי שזה אירוע שצריך להתייחס
אליו צריך להבין אותו. ואז בסוף אתה מסתכל על צואת
השכירות שהרבה פעמים אגב. זה פתרון שהוא רלוונטי.
אוקיי, בישראל תשואות השכירות היא מאוד מאוד נמוכה, כלומר מי שרוצה
לייצר תזרים מכסף, אני שם רגע בצד שהוא קורונה מנדלן.
וואלה בישראל צורת השכירות היא מאוד מאוד נמוכה.
אז נכון שאנחנו רואים שלטווח ארוך ידוע, וזה נראה שתורת.
השכירות עולה, קפץ למסקנה דבר. אחד לא לא לא.
אנחנו רואים שאחורה ההיסטורית תשומת השכירות עולה בישראל.
וגם מחירי הדיור עולה. צמודה, סוג של צמודה למחירי
הדיור. גם משפיעה חלק מהמשמעותיים מהמדד,
אז זה חלק מה שנקרא ביצע ותרנגולת, אבל אנחנו רואים שזה
ובסוף אם אתה רוצה לייצר. גם מן הסתם דירה שניה ומעלה כל
המיסים משמעותיים. 8% מסכום כזה זה.
משמעותי לעשרה אחוז. בדיוק 10 אחוזים תלוי באיזה נכסים
אז זה אחד שתיים התזרים הזה ושאתה מסתכל החוצה ואתה רואה שהמטח הוא
כל כך זול, כסף יוצא החוצה במקום שיהיה בנדלן בישראל שוב, לטוב
ולרע. יש כאילו יגידו סבבה זה טוב, זה
מוציא כסף החוצה מהשוק שמה שנקרא מפסיק לתדלק עליות המחירים הכל
סבבה, אנחנו רק כרגע מציגים את הנתונים, את העובדות.
ובוא תוסיף עוד שני דברים באמת חשובים אחד מהם באמת.
שכשאתה קונה בחול אתה לא צריך לקנות בהכרח במיליונים אתה יכול
לקנות במאות אלפים והיום אנחנו יודעים שיש חברה שאומרים אוקיי
חסכתי 200,000 ש"ח אבל אני לא יכול לקנות דירה בשניים וחצי
מיליון שקלים עם כל הכבוד, אפילו לא במחיר למשתכן או מחיר מטרה.
אבל ביוון אם אני קונה דירה בשלוש מאות 1000 ש"ח או 300, 50, 400 אם
זה אפשר לעבוד אז אפשר להתחיל משם.
זה נקודה אחת ונקודה שנייה. אי אפשר לשכוח את הרכיב
הפסיכולוגי בסדר, אנחנו עדיין באירוע מתגלגל אני לא מדבר על
הקורונה, הקורונה הייתה שקשה אותנו קצת לקראת טבעות, אבל אנחנו
עדיין באירוע מתגלגל מאז השביעי לאוקטובר ואנשים כל אחד בעולמו
קיבלו את הטלטלות שלהם, היו צריכים להשיג את המסקנות שלהם,
חשבו את המחשבה שלהם ואנחנו עדיין בתוך האירוע ואני רוצה להגיד פה
משהו וזה קצת מתקשר למסקנה שלנו שעתידה שאגב לא אמרנו מה היא,
אבל. מבינים מה היא.
נכון, קצת דיברנו על זה, פרדי דברים.
הבנו שאנחנו מאמינים באותה. איזה שהוא כיוון אז אני רוצה
להגיד משהו שמתקשר לזה. צריך להבין שמה שקורה כרגע בישראל
אנחנו עדיין בתוך אירוע. זאת אומרת שבאים ואומרים מחירי
הדירות ירדו, יש האטה וכולי. אנחנו בתוך מלחמה בסדר, אנשים
עדיין בתוך אירוע, גם מטלטל, פסיכולוגית ובצדק וקורים הרבה
דברים שזה שהם קורים עכשיו הם קורים עכשיו, אבל זה לא אומר לכאן
ולכאן מה היה בעוד חצי שנה או שנה.
וצריך לזכור שישראלים כמו שהם יודעים ללכת.
אני אתן דוגמה כמו שהישראלים ידעו לרוץ לאס אנ פי.
אתה מתקשר קצת למסקנה שלנו בסוף זה דוגמה כללית פסיכולוגית כמו
שהישראלים ידעו לרוץ לאס אנד פי 500 בתקופה מסויימת עם עם
החסכונות שלהם. ככה הרבה פעמים הישראלים יודעים
לרוץ חזרה כמו שהרבה פעמים יש ירידה מהארץ, הרבה פעמים יש עלייה
פתאום שמתחזקת של ישראלים מה שנקרא ישראלים חוזרים זה מתקשר
למסקנה שלנו הלאה. אבל רציתי רק לשים פה את האצבע על
הדבר הזה, כי אנחנו עדיין דוגמים את האירוע הזה במאי 20 26 אז.
כן, אז אני רוצה פשוט. היא מה שנקרא לקראת סיכום בסוף
אנחנו דיברנו פה על כמה וכמה מגמות.
עשינו גם פרק שהוא טיפה שונה. אוקיי, שהוא טיפה יותר אקטואליה.
ואגב, מי שמעניין את האקטואליה שוב לקחנו הפודקאסט שלנו הוא לא
אקטואלי, רלוונטי. אנחנו משתדלים למנות פרקים שיהיה
רלוונטי להזין להם גם עוד שנה ועוד שנתיים והכל.
זה גם מגניב להאזין להם ולהשוות. להסתכל ברטרו פרספקטיבה מה שנקרא,
אבל כן לקחנו פה תהליכי עומק, זה מה זה תהליכים שהם לאו דווקא חודש
חודשיים, תהליכים שכנראה לכם חודשים או לכמה שנים קדימה והם כן
משמעותיים אז אז בגלל זה הקרן היה לי חשוב לעשות את הפרק הזה והוא
כן מעניין, אבל מי שרוצה אקטואליה ביותר ברמה החודשית אז חשוב להכיר
שאנחנו מתחילים לעשות שידורים מאוד מאוד מעניינים.
קרם דופק הנדלן באים ועושים את כל האקטואליה.
מה קורה בשוק, מה, מה הנתונים האמיתיים הרבה פעמים בתקשורת מה
שנקרא. זה קצת קשה אוקיי, כי נתון כזה
ונתון כזה והחבר הזה אמר ככה, והעיתון הזה עם אינטרס כזה אומר
ככה, והנתונים אחרים מראים אחרת. כל עיתון מה שנקרא לוקח ומפרשן את
זה טיפה שונה, אז אנחנו באים לתת את את הנתונים עצמם ולדבר ככה עם
המומחים שלנו בקליקה על מי ולמה וכמה.
לפרקטיקה וגם הפרקטיקה, ואנחנו נערך שם ארוכים וצפה פגיעה כי גם
אתה תבוא מתי שהוא ב-1 השידורים האלה, אז מי שמעניין אותו דופק
הנדלן תעקבו, זה יעלה אחת לחודש. נשמע מדהים אגב, ואני מחכה לשמוע
את זה בעצמי. אז מגניב וכיף אתה תבוא גם להתארח
ועכשיו למסקנה אתה רוצה להתחיל? מה מה?
מה הכיוון שלך? איך אתה רואה את הדברים?
כלומר שאתה לוקח ומשקלל את כל הדברים האלה, תן לנו את הכיוון
שלך, את עכשיו עד עכשיו דיברנו. תכלס מה קורה?
מה? בלי פרשנות יותר מידיי?
אולי טיפה. בואי ניתן את הפרשנות שלנו כל אחד
מאיתנו. לקראת סוף הפרק.
אני או אתה? דווקא מעניין אותי לדעת מה אתה.
אומר אז אז אני אתחיל, אני ואני אז אני אתחיל.
אני חושב שלהתעלם מזה ולא דיברנו על הכיף של מדברים על כשמונים ושש
1000 דירות לא מכורות. עזוב רגע שהרבה מהם הרבה מהם זה
התחדשות עירונית ורובם עדיין לא בנויות וכו וכו.
אני שניה שם את זה בצד כי הנתון הזה הוא קצת מתעתע.
ועדיין, אני חושב שכשמסתכלים על זה בטווח של שנה שנתיים נכון.
יש פה איזה שהוא זה. ובוא אין מה לעשות עברנו פה
בשנתיים האלה למרות שזה. זה נראה שכאילו הכל סבבה והמשק
זה, אבל אנחנו צריכים לזכור שאנחנו עדיין באירוע של המון המון
מילואים ועדיין אנשים מפחדים לקחת החלטות.
בלי מלחמות. עניינים ולכן אני אומר זה.
יוצא למקלטים. זה מאוד הגיוני.
אוקיי וריבית שעדיין נשמע כאילו משמרת גבוהה, אני אומר בכנות,
אפילו ציפיתי ליותר גרוע. אוקיי, ואולי יבוא עוד יותר גרוע
לפנינו. אני באמת לא יודע מה הולך לקרות,
נהיה אופטימיים. אף אחד גם לא יודע מה הולך להיות
בערוך, אבל אני אומר בקצר יש מצב שאנחנו נרד טלטלות.
מצד שני, יכול מאוד להיות שהסנטימנט הזה ישתנה מאוד מהר אם
אנחנו נראה. סיום חיובי מבחינתנו למלחמה
באיראן ובצפון בסדר ובעזה שוב אנחנו קצת בהרבה מקומות, אבל אם
אנחנו נראה שמה איזה משהו שמסתיים בצורה יחסית מהירה וטובה וריבית
שבאה עם זה הולכת ויורדת ככה היא לא תחזור כנראה למה שהיינו באזור
האפס, אבל אני מניח שהיא כן תרד קצת בעוד איזה אחוז או באזורים
האלה. זה לפחות הסנטימנט בשוק כרגע
והקונצנזוס. אז אני אומר הסנטימנט הזה יכול
להתחלף מאוד מהר כמו שאמרת וכמו שאנשים יושבים על הגדר.
כנראה לא. כנראה לא יודע אם זה כנראה, אבל
אני מניח ומאמין שאנחנו. אנחנו נראה חזרה מהירה יחסית, כי
בסוף האנשים האלה רובם לא הולכים לשום מקום.
או קיי כן, חלק ירדו מהארץ, חלקם אני מקווה שיחזרו.
אוקיי, אני מקווה שכמה שיותר יחזרו זה רגע ברמת הפטריוטיות,
בסדר, אבל אני מניח שחלקכם יחזרו ודיברנו על עלייה, שגם זה משהו
שהולך ויגיע. אוקיי, גם אם לא בהיקפים שחשבו
אבל זה משהו שהולך ויגיע וגם ורוב מי שנשאר פה בסוף יושב על הגדר
סוחר דירות, אבל בסוף בסוף הוא כן יצטרך לקנות דירות.
הוא כן יצטרך לגור איפה שהוא. אוקיי, בניגוד.
למה שאמרת קודם אס אנד פי או משהו כזה אחלה זה נטו השקעה אתה חושב
שכדאי להשקיע בהסק כדאי זה אחלה אבל כשאתה מדבר על נדלן.
צפוף. לגור צריך לגור, זה צורך בסיסי
והביקוש הכבוש שמדברים עליו כל הזמן הוא קיים כי כי כי יודעים
כמה אנשים נולדו בתקופה הזאת וכמה אנשים צריכים לגור ולצאת ולצאת
מהבית של ההורים ולגור איפה שהוא. אוקיי.
וזה שדרוג דירה ואנשים מתגרשים. אנשים מתגרשים וכל האירוע הזה פה.
לכן אני אומר בסוף בסוף, בסוף האירוע הזה יחזור, ולכן המסקנה
שלי שבטווח הבינוני ארוך אנחנו נרד מחירי הנדלן אני אומר לצערי
אוקיי, למרות שאני משקיע בנדלמי. ימשיכו לעלות אלא אם כן ירקו פה
איזה תרחיש כזה של ממשלה? עזוב רגע חדשה או ישנה, זה לא
משנה שהממשלה שבאה ושמה את זה בראש סדר העדיפויות ובאמת עושה פה
איזה שהוא תהליך עמוק. תרשה לי להיות סקפטי בהכרותי עם
מדינת ישראל, לא משנה אם זה חדשה אוזנה אני לא נכנס לפוליטיקה.
ממשלה חדשה ישנה שינו לו שינוי. לא אירוע כרגע, לא מאמין שיצליחו
לעשות פה איזה שהוא משהו זה הלוואי ואז זה באמת משהו שיכול
בעיניי בטווח הבינוני ארוך לעשות איזה שהוא שינוי במגמת המחירים.
זו התזה שלי למחייה מחירי הדיור בישראל.
אז זהו אז אני חושב שגם מי שישמע את הפרק עוד פעם יזהר רמזים לכל
הדבר הזה במהלך הדברים שדיברנו באמת כי זרקנו לזה כל מיני
אינדיקציות, גם הנושא של שכירות ודברים אחרים.
ואגב סליחה שניה סליחה קטעתי זה מקשר אותי בדיוק כמו שדיברנו על
בפרק. כלומר גם זה לא רק מחשבה משעלת לב
שלי. מי שירצה ויגיד שאני מדבר
בפוזיציה זה גם מחשבה של חברות גדולות בדיוק חברות הביטוח שעושה.
משקיעות בזה. וחברות הנדלן הגדולות של מזוהות
ההזדמנויות. בסוף החברות הביטוח הם שוב הם
עושות טעויות. כן, אבל הם בדרך כלל מה שנקרא לא
טיפשי בסדר בדרך כלל שהם עושים מהלכים כאלה משמעותיים וזה לא
חברה אחת. אנחנו רואים פה מגמה של כמה וכמה
חברות. התחילה לפני, אנחנו ציטטנו רק. 4
בדיוק אז אז אתה מבין שכנראה שמרועות הזדמנויות והם לא
פראיירים. גם אין להם.
אינטרס לשמר את ה. בדיוק שיש.
אגב, אפשר גם להתווכח כאילו לבוא ולדבר על זה שבסוף הבנקים בחירות
הביטוח בסוף רוצים לשמר את האירוע הזה, אז אפשר להתקומם ולהגיד מה
הם רוצים לשמר סבבה, ואפשר להסתגל למציאות בעיניים ולהגיד הלו, זה
המציאות, זה השוק. במקום להתרעם, תלך עם המגמה, תלך.
בדיוק אתה גם אוהב להגיד שבכל מקרה תמיד דירה היחידה צריך
שיהיה. אני אוהב שאתה אומר את זה כי אני
אומר כי אתה בא ואומר זה לא משנה בסוף תגור בה, תשכיר אותה, תמכור
אותה ותמכור, תקנה דירה יותר גדולה אבל דירה אחת לפחות שתהיה
לך כי אתה צריך לגור איפה שהוא אלטרנטיבה עלות האלטרנטיבית זה
שכירות נכון חד משמעית. מה שאתה אומר זה גם מן סוג של
מוסכמה שאי אפשר להתווכח איתה כי בסוף אתה תוציא לה שכירות אתה
תוציא על משכנתא והשאלה מה אתה בוחר.
אני קורא לזה שירותי דיור בישראל. לא משנה אתה גר.
אתה חי פה כל אתה חי פה את החשוף למחיר.
ואתה? גם חשוף למטבע, שזה משהו שגם
למדנו את זה יותר, עוד יותר בשנתיים האלה אני אומר הישראלים
עדיין עושים קלקולציה ולומדים את האירוע ומחשבים אותו.
אבל אני רוצה להגיד דבר אחד אתה בעצם סיכמת בעצה וביקוש, אתה אמרת
והמספרים, אגב, זה באמת 60 70,000 דירות חדשות שנדרשות בישראל בשנה,
ובשנה טובה 40,045 1000 דירות שנבנות.
שמסתיימות הבנייה של ההסתיימות לא תכנון ועניינים מסתיימות הבנייה.
בדיוק. זאת אומרת אתה כבר אתה כבר אמרת
את זה מאוד פשוט אמרת. ככל שיש יותר היצע מביקוש, לא לא
הגיוני שהמחירים ירדו. אני רוצה להוסיף לך עוד שני
דברים. אחד זה הנושא של המטרו, אתה יודע
שאנחנו יש לנו לגולן שבי ולי את האקדמיה למטרו.
אגב מוזמנים מי שרוצה להיכנס. לאתר מעניין אמרתי את הפרק הקודם
ולהגיד שוב גאה ושמחתי להיות נוכח במחזור הראשון שלכם היה סופר מן
סופר מלמד. ממש והיה גם כיף שהיית אז אז קודם
כל רואים שמדינת ישראל לא עוצרת. אגב, לגבי המטרו אפשר להיכנס לאתר
וואטסאפ. יש קבוצת וואטסאפ דרך האתר.
אנחנו שומעים עדכונים כל שבוע, רואים את זה.
בכיף רואים את זה שם בעיניים. מדינת ישראל משקיעה משאבים
מטורפים מעל 200 מיליארד שקלים אין קאאוטינג וזה עוד עולה בלבנות
פה תוכניות תכנון ובנייה לשכונות עצימות מאוד של דירות שהולכות
להיבנות. זאת אומרת, זה כבר לא שאלה האם זה
יקרה, זה רק שאלה מתי, וזה גם אפילו לא שאלה מתי.
וכמה וכמה. נכון, אבל זה זה קורה.
קרקעות נרכשות על בסיס זה. עכשיו אנשים שלא קונים דירות
קונים קרקעות. שבסופו של דבר יהיה להם דירות זאת
אומרת גם זה תהליך שקורה, אתה לא רואה אותם קונים דירה, אבל הם קנו
יחידת קרקע שצפויה להיות דירה, משהו שאנחנו רואים אותו מאוד
מתחזק עם המטרו בסדר, זה גם לא תלוי בבניה של המטרו עצמה, זה
תוכניות בנייה. לימדנו את זה בקורס, אנחנו כל
הזמן מדברים על זה נכון, אפילו יופת ארז, מנכלית המטור, אמרה
2037 היא מטרו בנוי, אבל גם אם לא יהיה מטרובנוי הנדלן של המטרו
יהיה בעצימות מאוד מאוד גבוהה. רואים את זה?
כנסו לעדכונים, תלמדו את זה, זה דבר אחד שקורה.
ההיצע וביקוש. הדבר השני הדבר השלישי אני אומר
אנחנו בתוך תהליך לא נעים, אבל גם יש מקום גם לאופטימיות.
לא רק. פסימיות בסדר, כי דברים יכולים
ללכת כאן לכאן, וגם צריך להגיד עוד משהו אחד.
זה נבואה קטנה, מקצועית כלכלית שאני נותן פה.
כשצריך דירות וצריך שאנשים יגור בדירות ואף אחד פה לא יגור
במלונה. בסדר, הוא יקנה דירה או ישכור
דירה, אין לו ברירה אחרת, בסדר. אז אם הציבור הרחב הרוכשים לא, הם
יקנו את הדירות, מי שיקנה את הדירות נראה מה המסקנה שלך?
לפי כל מה שדיברנו? וכנראה הגופים הגדולים.
אני גם חושב אני חושב שהגופים הפיננסיים וחברות הביטוח אנחנו
לאט לאט נתחיל לראות אותם. סירופ לטווח ארוך.
כמו שיותר במגמות של רכישת פרויקטים ורכישת מקבצים של דירות
לטווח ארוך, וזה אירוע שהוא קצת פחות טוב לנו, כי בעצם זה אומר
שאנשים שפעם היו בעלים של נכס יכולים להפוך להיות שוכרים של
חברת ביטוח גדולה. למה אני?
כי אני אומר אם אתה יכול להיות באותו מקום שבו רוצה להיות חברת
הביטוח הגדולה בעוד 5 ושבע ועשר שנים, אז יכול להיות ששווה לך
לחשוב, להיות שם, לרכוש את הדירה הזאת, את הדירה היחידה לפחות.
כדי להיות בצד של אלה שגרים בדירה שלהם ולא בדירה ששוכרים, וזה
מתקשר. מה שאתה אומר מעניין ואני רוצה גם
להביא אנחנו אוהבים להיות. מעניין.
אני רוצה גם להביא עוד נתון אחד. רשות המסים כבר הבינה שהיא דחקה
יותר מידי את המשקיעים החוצה מהשוק, והיא דוחקת אותם יותר מידי
לחול. וארונוביץ מי שעומד בראש רשות
המיסים כבר אמר שהכוונה והמגמה והרצון זה להוריד את מס הרכישה
חזרה על דירות להשקעה חזרה לשישה אחוז בראשון לראשון 20 27 עכשיו
אני לא יודע אם זה יקרה ויש עוד הרבה.
כן הוא אמר את זה לפני יומיים בכנס הנדלן שהיינו בו כל אנשי
הנדלן. מה שאני אומר יש פה איזה שהיא
מגמה שיכול להיות שהיא גם תהיה הפוכה, זאת אומרת שהמדינה.
תבין שהיא דוחקת אנשים החוצה ליוון, קפריסין וכולי.
איך קוראים לזוג הזה רוזה ליאון רוזנברג?
ופאולה פאולה. רוז כן, הם לא רוצים שכולם יהיו
ליאון ופאולה ומרואים שיש הרבה אנשים שהולכים לשם הם רוצים את
הכסף חזרה נכנס לארץ אז גם יכול להיות שזה יקרה והמדינה גם יודעת
לתמרץ אנשים לקנות דירות כשהיא רוצה ולא נשכח את מחיר למשתכן
במחיר מטרה שדיברנו עליהם בקרן הקודם.
מעניין נקודה שקודם כל מעניין וממש אהבתי גם את אהבת.
לא את הקטע שלה בדיוק של חברות הביטוח וזה אהבתי.
זה כיוון מעניין. ולא חשבתי עליו.
אני חושב שבשביל שיקרה פה השכירות לטווח ארוך התשואת השכירות,
דיברתי קצת על התשואות השכירות בנדלן צריכה קצת לעלות, או קי
במיוחד שזה עם הריבית. לא לא תחזור להיות אפס כמו שהייתה
אבל זה שניה אירוע ואולי נושא לפרק.
שיצא צריך להשתפר. קצת נכון, אבל זה בדיוק העניין.
הדבר האחרון שלא דיברתי עליו ואני רוצה להוסיף לתזה שלי מקודם.
זה שבסוף הכלכלה הישראלית, אם היא תישאר ותתחזק, מה שבדרך כלל קורה
אחרי מלחמות. או קיי, ואני מקווה בשבילנו, כעם,
שנצא מזה, מה שנקרא חוזקים, וגם ברמה טיפה מוראלית.
וגם המה שנקרא ברמה הכלכלית. תכלס, יכול להיות הסכמי אברהם,
ויכול להיות סתם הצמיחה של ההייטק.
ושוב, בכל האירוע הזה. אם נחזור לראות מה שנקרא ואנחנו
רואים שגם תוך כדי האירוע הזה אנחנו, אנחנו מצליחים לצמוח
ולעשות אקזיטים וזה אנחנו, אנחנו זה כ כמדינה.
אני אומר אם הדבר הזה ימשיך אז אנחנו חושבים שזה גם איזה שהוא
משפיעיזטור לשוק. כי בסוף אם אין מספיק כסף.
לאנשים. בדיוק.
אם אין כסף לאנשים אז אז אי אפשר לגדול אנשים הרבה פעמים עכשיו
אומרים לי תקשיב, אין מספיק כסף, אין מספיק כסף לשוק.
אני חושב שפשוט האנשים האלה לא נמצאים במקומות שהכסף נמצא.
אוקיי, לצערי אני אומר כי אני אישית רואה ומלווה ויש כסף וגם
אגב זה נתונים שאני הולך לדבר עליהם לעומק בשידורים של דופק
הנדלן. אנחנו רואים שיש בנק ישראל מוציא
דוח של היקף נכסי הציבור ואנחנו רואים שבשנתיים 3 האלה.
היקף נכסי הציבור גדל בצורה פסיכית.
אוקיי, פסיכית. אני לא רוצה סתם זה מאות מיליוני.
הם מיליארדים סליחה הם לא טרייליארדים, כלומר לא מאות
טרירדים אלא מאות מיליארדים וצפונה מזה.
אני לא רוצה להגיד ככה שאני לא זוכר את הנתונים בעל פה, אבל הרבה
מהדבר הזה כאן כן נמצא בפנסיות, דברים מהסוג הזה, והרבה מהדבר הזה
לא הולך לכל לכל הציבור, אלא הולך בדרך כלל העשירונים העליונים.
הרבה מהדבר הזה בזכות עליות משמעותיות שהיו בבורסה.
אבל אנשים חושבים שבגלל המלחמה אנשים פה פחות זה.
אז תלוי מי אוקיי, יש כאלה שבאמת נפגעו בגלל המלחמה, הבעלי העסקים,
מסוימים מילואים וכדומה, אבל יש כאלה.
דווקא בגלל המלחמה הזאת התחזקו כלכלית כן בזכות שוק ההון וכל
מיני מהלכים אחרים. זה אירוע שצריך להכיר אותו.
כלומר, הכסף נמצא פשוט לאו דווקא בכל המקומות.
זה לא אומר שזה עכשיו. אתה יודע השתרשר לכל השוק, אבל זה
כן אומר שיש כסף איפה שצריך ומי שרוצה.
כן יקירי נדלן, וזה גם איזה שהוא משהו שאם תבוא פריחה כלכלית אני
חושב שזה בסופו של דבר יגיע וישרשר למחירי הדיור ומחירי
הנדלן. אנחנו ראינו את זה קורה ואני מניח
שזה ימשיך לקרות. אני מקווה אגב שזה משהו.
שיקרה אצלנו במדינה. גולן אוהב להגיד שבי אוהב להגיד
לי אנחנו לא הולכים לשום מקום. אין לנו ברירה אחרת אלא לנצח זה
השורה התחתונה. חושב עם זה אנחנו נסיים ככה את
הפרק הזה עם קצת פטריותיות. בכיף דיברנו על הנושא הזה בהפתעה
יחסית והיה מעניין. סיימנו ככה עם הפרשנות של היה.
מקווה שאהבתם חברים. קודם כל תודה לך שחר היה באמת
מעניין והיה כיף וחברים אהבתם כרגיל שתתפו עם חברים תמשיכו
להשתמש בהטבות שלנו. אני רוצה להגיד בסיטואציה הזאתי
אני לא יודע אם אנשים מכירים, אנחנו בדרך שבכסף יודעים לעזור
לכם בכלל סיטואציה בחיים. בין אם אתם חיילים משוחררים ובין
אם אתם זוג שעכשיו מתחתן ובין אם אתם לקראת פרישה כל מה שאתם
רוצים, בין אם זה תכנים, בין אם זה אנשי מקצוע, בין אם זה הטבות
ובין אם זה דירה ובין אם זה משכנתא ומיסוי.
כל מה שאתם רוצים, כל מה שאתם צריכים אנחנו נשמה, כסף, הבית
שלכם. לעולם הפיננסים לעזור לכם להתנהל
כלכלית בצורה נכונה יותר. שוב תודה שחר חברים, תמשיכו
לעקוב, תפעילו תפיצו לחברים ונתראה בפרקים הבאים.
מה?