הוקלט באולפני פרוקסט. ברוכים הבאים לפודקאסט של קהילת
הפיננסים ידע שווה כסף בכל פרק מדבר על נושא שונה בעולם הפיננסי.
הוא נפרק אותו בצורה שכל ילד יכול.
להבין אהלן חברים, ברוכים הבאים לפרק נוסף הפודקאסט שלנו ידע שווה
כסף אני כאן אתכם ברנע אם אתם עדיין איכשהו לא מזהם את הכל
ואנחנו הולכים לעשות פרק סופר סופר מעניין.
על נושא. בשנים האחרונות קצת פחות דיברו
עליו על עולם האגח, אוקיי? אנחנו עשינו פה מי שעוקב עשינו פה
פרקים על אגח פרק 50, הסברנו קצת על מה זה אגח בכלל וכל מיני מושגי
יסוד. פרק 175 הסברנו למה זה הפך להיות
מעניין, אנחנו נסביר על זה היום ממש בקצרה ואנחנו הולכים לדבר
דווקא היום על קרנות אגח, איזה קרנות יש, מה הסוגים שלהם, מה
היתרונות מה החסרונות. בסוף נגעתי פעם בהג החול איך עובד
המנגנון בכלל כל הדבר הזה, קרנות בולט ועוד כל מיני דברים סופר
סופר מעניינים. מה האג"חים עשו איך האגחים נהגו
בזמני משבר ועוד כל מיני דברים סופר סופר מעניינים ובשביל זה
הבאתי פה אורח מאוד מאוד מיוחד. אלכסנדר רובין, מה שלומך?
מצוין תודה רבה. לך שאתה כאן אלכסנדר אתה מנכל
הראל מסחר מדדים נכון? אז בוא תסביר לנו בשתי מילים מה
זה אומר ומי אתה ככה שהמאזינים טיפה יכירו ואז אנחנו נצלול ישר
אל הפרק עצמו. אנחנו בשמחה.
אני בשוק ההון הישראלי ב-25 השנים האחרונות, מתוכם בערך 20 שנים
האחרונות. אני עוסק בתחום המדדים, תחום
תעודות הסל, קרנות הסל היום. עדיין תעודות סל, לא היום, אבל.
תעודות סל, כן. תעודות סל היום אין תעודות זל
היום קרנות צהל ובערך 8 שנים אחרונות החברה שאני עובד בה עוסקת
בעשיית שוק. אנחנו קונים ומוכרים עבור
המשקיעים עבור משקיע ריטייל עבור משקיע מוסדי את קרנות הסל של
הראל. אוקיי, מגניב ומעניין ואנחנו
הולכים לדבר דווקא על נושא של קרנות אגח ואני רוצה לעשות איזה
שהיא הקדמה. שאמרתי קודם אבל אני רוצה לדבר על
זה כי בסוף אנחנו בתור משקיעים אוקיי בעיקר אני מדבר גם אתה
יודע. בפורומים הפיננסים והכל.
התרגלנו הרבה מאוד שנים ריבית אפס ועולם האגח היה כמעט לא מעניין
בתור משקיעים וחיפשנו אגח אלטרנטיבי בחול ואולי הלוואות
חברתיות וכל מיני דברים כאלה, שיתנו משהו שהוא טיפה יותר מאפס
בסדר ואני בעדינות כן. והיום הריבית אנחנו מקליטים את
הפרק בפברואר 25 הריבית בישראל ירדה ממש בקצת מרבע אחוז ומאז לא
ממש ירדה. יש צפי שהיא אמורה לרדת ב-25
בארצות הברית הריבית הריבית קצת ירדה ועדיין.
בשלבים כאלה הפד עושה קולות של אני נרגע.
באירופה הריבית כן ירדה קצת בצורה משמעותית אבל עדיין הריביות הם
כבר לא אפס. אוקיי, והצפי גם שלא יחזרו לאפס,
לפחות לא בקרוב אלא אם כן יגיע משבר והכל.
ואנחנו נדבר על זה גם בתור משבר, וזה הפך את עולם האגח למאוד מאוד
מעניין. ואני רוצה שתסביר לנו, הרי בסופו
של דבר הכל זה צואה, זה עניין של אלטרנטיבות.
אוקיי ותשואה זה הבדל של כאילו אם אני משקיע בשוק ההון לצורך
העניין, אז במניות, אז מה התשואה הצפויה?
אנחנו מכירים ואין לא יודע 8 9 10 אחוזים בממוצע לשנה במדים
המובילים. אוקיי.
אבל במניות באגחים התרגלנו שזה אפס והיום זאת לא הסיטואציה.
אז אני רוצה שתסביר לנו רגע על כל העולם הזה, למה האגח הפך להיות
קצת משהו שהוא מעניין לטווחי זמן ביניים ותסביר לנו גם מה זה
ביניים. האמת היא שאגח עשה כברת דרך,
אפילו לא מאפס. אם נדייק, אז לפני כחמש 6 שנים
חלק מהאגחים כולל אגח של מדינת ישראל.
נסחר בצורה שלילית שזה דבר מדהים. זאת אומרת היית מחזיק אגח וכדאי
שתוכל להחזיק. את המזומן במקום כלשהו היית צריך
לשלם כסף. היית קונה לצורך העניין תגבח
שמדינת ישראל במאה יורו היית מקבל בסוף רק 99 פסיק 5.
הריביות היו אפסיות. אנחנו ממש באנו מבירה את הליגה
ראם. אנחנו הגענו עם טיפה פרספקטיבה
מריביות סופר סופר נמוכות. עכשיו אנחנו מסתכלים היום.
גם על אגחים של מדינות, גם אגחים של חברות.
הקונצרניות אנחנו רואים סביבות ריבית של 6 אחוזים.
אם מסתכלים טיפה יותר לתוך. החלק הקונצרני של החברות.
ואם אנחנו משווים את זה לתשואות היסטוריות של שוק ההון, שוק ההון
בשנים אנחנו מדברים לפני הבום האחרון של 20. 30 שנים האחרונות,
תשואות של 7, 8 אחוזים היו תשואות פנומינליות.
זאת אומרת, אם מישהו היה מתחייב למשקיעים.
לפני 40, 50 שנה שהם מקבלים ללא סיכון, כמעט ללא.
סיכון לא להגיד ללא סיכון תמיד יש סיכון בעולם הזה והיינו בתספורות
כבר והכל, אבל בסיכון יחסית נמוך תלוי גם במובן איזה חברות אנחנו
מדברים על חברות בדירוג יחסית גבוה.
בהחלט לא הערה ממש נכונה עם סיכון מאוד נמוך אנחנו מקבלים התחייבות
לתשואה של 6 7. לפעמים גם טיפה יותר. 8 אחוזים
משקיעים היו לוקחים את זה באמת היו תופסים את זה בשתי ידיים זה
משהו שהוא. לעומת.
שנים. לעומת שנים קודמות היא יצורה
פנומנלית. היא צורה ש שהיו היו אומרים תודה
רבה על זה שאנחנו מספקים. באמת הגענו ממקום של תשואות מאוד
נמוכות, חלק מהסיבה שהגענו כל כך מהר לתשואות משמעותיות.
זה בעצם מה שקראנו בקורונה, כי כתוצאה ממשבר הקורונה שהיה משבר
חריף, אולי נזכיר אותו טיפה יותר מאוחר.
כל הבנקים המרכזיים הורידו. הריביות זה ברמה מאוד נמוכה, בד
בבד גם לא מעט עסקים נסגרו והצעד של היצע בכלכלה העולמית הלך וקטן.
כתוצאה מזה אנחנו חווינו אינטראקציה, עליות מחירים מאוד
משמעותיות, וברגע שהאינפלציה עולה אז כל הבנקים המרכזיים כפי שהם
הורידו את הריביות בצורה משמעותית.
הם גם רצו להעלות אותם בחזרה כדי להשתתף בפנטז, כי בסופו של דבר
המוטיבציה לאורך זמן כמובן כפי. מכירים הוא דבר שהוא לא בריא
לכלכלה. אינפלציה גבוהה מידי, כלומר בהחלט
שהמדינות מדינת ישראל לצורך העניין שואפת למפלצה בין אחוז זה
3 אחוזים בשנה. ארצות הברית 2% בממוצע כל אחד
והגדרה שלה. אבל זה היה בגדול והגענו כבר
למחוזות החמישה 6 7 אחוזים בארצות הברית הגענו אפילו אם אני זוכר
יותר. ובשורה התחתונה עלתה הריבית בצורה
משמעותית ואז האגחים התחילו לייצר תשואות מעניינות.
אני רק אגיד רגע במשפט למי שלא הבין לא יודע.
יש שתי סוגי אגחים מרכזיים, או קי, אנחנו צריכים לחלק אותם.
אגח ממשלתי זה אגח של מדינות מנפיקות או קי.
ארצות הברית ישראלית ישראל. לא יודע, מדינות באירופה או כל
מדינה בערך בעולם. ואגב קונצרן שזה אגח של חברות
בעצם חברת אני לא יודע. בנק לאומי, בנק, פועלים, אפל, אנ
וידאו לא משנה מה חשוב לי רגע להגיד.
אולי עכשיו אני אגיד את הדיסקליימר הזה כל מה שאנחנו
אמרנו וכל מה שאנחנו אומרים, כל מה שנגיד לא מהווה המלצה ולא
ייעוץ, לא תחליף לייעוץ השקעה כזה או אחר.
אנחנו פה למטרות לימוד בלבד. קחו בחשבון שכנראה שהראל מחזיקה
בכל המניות וכל החברות האלה אז יש להם אינטרסים להזכיר חברות כאלה
או אחרות. אז רגע חשוב להגיד ואת הדיסק הזה.
שורה תחתונה יש את סוגי אגחים משמעותיים, אגח קונצרני זה חברות
אגח ממשלתי, זה אגח של מדינות ועולם האגח וזה אנלוגיה טובה
שהזכרנו בפרקים הקודמים ואתה הזכרת אותה פה לפני הפרק.
אם בשוק ההון מניות זה סיכון מאוד מאוד גבוה, באופן כללי מניות
סיכון גבוה והצד השני הסיכון הכמעט אפסי או הסיכון הכי הכי
נמוך שיש בשוק ההון וגם בעולם ההשקעות זה נקרא לזה הקלות
הכספיות. אוקיי שמי שלא מכיר, מה זה קרנות
כספיות והכל עשינו את זה פרק 124 מוזמנים לחזור אחורה.
אז אגחים שוב תלוי איזה אגחים אבל איפשהו באמצע.
אוקיי. הם בין לבין ומבחינתי זה גם נכון
לטווחי השקעה. אוקיי כלומר אם אנחנו רוצים
להשקיע טווחי זמן ארוכים ומבינים את הסיכונים של עולם המניות
וכמובן בפיזור רחב והכל, כנראה שיש היגיון בלהשקיע באופן כללי
במדדי מניות, רכבים והכל. אנחנו מדברים על זה מספיק במהלך
הפודקאסט טווחי זמן מאוד מאוד צרים.
לא יודע הבנצמר שלי זה עד שנה שנתיים קרנות כספיות יכולים לתת
יכולות לתת אחלה מענה. ברוכי הביניים בין לא יודע,
שנתיים לשבע לעשר שנים, תלוי רמת סיכון והכל פה.
אין יותר מדי מענה בשוק ההון, כלומר יש מענה.
המענה הזה הוא אגח, כלומר לא במניות ולא בזה.
המענה הוא אגח. יכול להיות שבמניות בשילוב מסוים
כזה או אחר, לא לא קיצוני במרכאות, לא עד הסוף.
איך אתה רואה את מבחינת טווחי הזמנים האלה?
זה עושה לך שכל? בהחלט פה חשוב להבין שגם למשקיע.
רגיל משקיע שעכשיו מקשיב לנו ואולי נחשף לתחום האגח במדדי אגח,
שאולי בפעם הראשונה, אולי בפעמים הראשונות שלו שהוא שומע.
ואז הוא אומר לעצמו רגע, למה שאני לא באמת אשים את כל הכסף שלי?
ב-1 המדדים הידועים, שהיום כולנו מכירים אותם ושומעים עליהם באמת
כמעט בכל פינה? וחשוב מאוד להבין שגם בחיים של
משקיע רגיל מן השורה, גברת כהן מחדרה לצורך העניין.
הם ישנם אירועים שחלקם ניתנים לצפי ואפשר לחזות אותם מראש וישנם
בלתמים. ישנם אירועים שאדם לא יודע מתי הם
יתרחשו עליהם. ולצורך העניין אחד האירועים שאף
אחד לא יכול לחזות או לראות אותו מגיע, זה משבר הקורונה.
עכשיו מי שהיה במשבר הקורונה, עם תיק שבנוי ממדדי מניות.
אז אנחנו כולנו זוכרים את יום אחרי יום אחרי יום שמדדי המניות
פשוט התרסקו והם הגיעו לירידה של 30 40% בשיא וגם המשקיעים עם.
היכולת עם היכולות. הכי.
חזקות, איתנות, לעמוד במשברים. כן, אם היכולת ועוד הנשימה הכי
ארוך גם אותם הכרתי, כאלה שהם יצאו בשיא ב-30 40% ואולי באמת זה
הדבר הכי קשה כי אתה מבין, אולי בשכל שכדאי להחזיק זאת אומרת.
אתה מבין שכדאי להחזיק ולהמשיך להחזיק את המניות.
מצד שני, כשאתה רואה את השוק של התיק שלך ירד יחד עם השוק עוד 5 +
10% זה דבר נורא נורא קשה פסיכולוגית.
בתקופת זמן מאוד צרה, כלומר בחודשיים 3 השוק התרסק 30 40%.
תקופת זמן קצרה, ואז אנחנו אם נעשה מעין בניית תיק רטרואקטיבית
לאדם הממוצע לצורך העניין סוף 2019 תחילת 2020 אם היה מחזיק.
את לצורך העניין ניקח מדד על אגח ישראלי שמכירים אותו די די טוב.
הוא מעין הוא מעין מדד עשיתי 500. וקוראים לו טלבד 20 מי שהיה מחזיק
את מעט טלבון 20 בזמן קורונה, אז באמת.
בשבועות הראשונים היה חווה הפסדים של 15 אחוזים, אבל די מהר עד מאי
של 2000 20. הוא כבר היה כמעט ללא הפסדים, זאת
אומרת עד תוך חודשיים, מאז פרוץ המשבר אותו מדד חזר לרמה שלו של
לפני שלפני מרץ 2000. 20. ואז אותו משקיע היה מוצא את עצמו
בעצם עם חלק משמעותי מהתיק, שלא נרשם בהפסדים כמעט.
מצד שני, הוא היה מסתכל על מדדי המניות, הוא אומר.
רגע, אני עכשיו יכול לקנות. אני יכול לבדוק את התיק האגח שלי.
בכמעט באותו מחיר שהיה מקודם ואני יכול להיכנס לעשרים פי 500 אני
יכול להיכנס לתל אביב 35 יכול להיכנס לתל אביב נדלן ואם אנחנו
נסתכל על רטרואקטיביות כמובן, נראה שאותם מדדים עשו מאז צורה של
מאות אחוזים. מצד שני, אדם שהיה כל כולו משקיע
במניות מלכתחילה באלפיים 20 בתחילת אותה שנה לא היה לה מאיפה
להביא את המזומן, לא היה לו מאיפה.
מעבר ללחץ, הפסיכולוגיה כל כך קשה למצוא באמת קשה למצוא.
כולנו חווינו אותו. פיזית לא היה לה מאיפה להביא.
כלומר אתה אומר פה בשורה התחתונה אם אני מנסה לסכם שילוב של של
אגחים בתיק שלך, יכול קודם כל מקטין תנודתיות, או קי, במיוחד
בזמני משבר או בזמנים של נפילות. ואז קודם כל זה עוזר לנו מנטלית
לא לעשות טעויות ואנחנו יודעים במיוחד חברה מתחילים, אבל אנחנו
יודעים ואני חוויתי את זה גם בקורונה כי אני חוויתי גם אנשים
שדיברו איתי כי אני יודע מתעסק בכסף, עניינים, דיברו איתי מה
לעשות וככה ופה ושם אנשים שעד לפני חודש חודשיים הייתי מדבר
איתם. אני אסון פיל או נוגע לכמה שנים
ועניינים ופה ושם לעשור פתאום הם בלחץ, אמרתי להם אבל חברים כאילו
מה? אז גם גם כאילו תיאורטית או מה
שנקרא אקסל סופג הכל תאורטית בתוכנית כולם כן לטווח הארוך
לטווח ארוך אבל בחיים עצמם דברים שונים קורים ולכן זה מקטין
תנודתיות ומפחית סיכון שנעשה שטויות וטעויות זה מצד אחד ובנוסף
לא מהצד השני אבל זה דבר ראשון. דבר שני.
אם אתה אומר זה גם למי שלוקח את זה צעד אחד קדימה יכול למצוא את
עצמו מה שנקרא. בהזדמנות אוקיי, יכול לצאת לעצמו
כאילו עכשיו יש לי מה שנקרא הקטנתי, הקטנתי סיכונים ויכול
להיות שעכשיו אני מה שנקרא. יכול לנצל את המשבר הזה וזה בשביל
להגדיל פוזיציה, ודווקא להיחשף יותר לשוק המניות.
זה יכולה להיות אסטרטגיה. אני כן אומר שכאילו אני מרגיש שזה
קצת יותר. אני ניסיון כזה לתזמן במרכאות.
כלומר אני שם את הכסף באגח עד שיבוא משבר ואני בכנות קצת פחות
אוהב את זה כי אני אומר אם מתאים לך ואתה מבין שמתאים לך, אתה מבין
את הסיכונים. מתאים לך מניות, עושים את הכסף
במניות עדיף אוקיי, ואל תסתכל על מה שקורה בטווחי הזמן הקצרים.
שוב, אם אתה לא יודע ואתה לא חי את עצמך ואתה לא יודע שאתה עושה
טעויות, יכול להיות באמת זה יעזור לך להקטין את ההדתיות.
אני מסכים, אבל אם אתה עושה את זה רק ממקום שננצל פוזיציה אני קצת
פחות אוהב את זה. אני פחות חושב שזה נכון לשמור את
הכסף במרכאות על הגדר לכשבוא משבר פיטרלין שיש לו את המשפט שאני לא
זוכר אותו בעל פה באנגלית אבל הרבה יותר כסף.
אנשים הפסידו הרבה יותר, המשקיעים הפסידו הרבה יותר כסף בלחכות
למשבר ולנסות לתזמן את השוק בדיוק מאשר במשבר עצמו.
כלומר אני יושב על הגדר, מחכה ואני מחכה.
בינתיים התשואות עולות כי כי אנחנו רואים את זה כאילו השוק.
הוא יודע לעלות גם לאורך שנים ואנשים מפספסים תשואות גבוהות.
ופספסת נניח שישבת על הגדר שנה אחת, עכשיו אתה אומר 23.
הייתה שנה מצויינת, אני אשב על הגדר ושנה 24 היית השנה מצויינת,
אני אשב על הגדר, כבר פיספסת שנתיים של 20 ומשהו אחוז
פסיכולוגית, סיכוי מאוד נמוך שתדע שצריך להיכנס ויכול להיות שהשוק
ימשיך עוד שנה ועוד שנתיים +3 כאלה ועוד יודע עם 20% כל שנה,
אבל גם 10 אחוזים כל שנה. לכן אני פחות אוהב את הפוזיציה של
לנסות להזמין את השוק. אבל שוב כל משקיע.
והפסיכולוגיה שלו והתפיסה לא, והתפיסה שלו כן חשוב לי להגיד
שבסוף אין מה לעשות האגחים נפלו פחות.
ונופלים פחות באופן כללי. בעולמות, כאילו כשיש משברים ובדרך
כלל שוב בקורונה זה קצת היה פחות שמה אבל באלפיים ובאלפיים ושמונה
ראינו את זה שזה קורה הרבה פעמים, כי כשיש משבר המדיניות היא בדרך
כלל שוב לא תמיד תלוי המשבר עצמו. אבל המדיניות היא להגיד ריבית,
וברגע שמורידים ריבית זה אמור לעזור גם לשוק המניות, אבל שוק
המניות כנראה חוטף בגלל המשבר, אבל זה מאוד מאוד מטיב עם האגחים.
אוקיי אז אם אתה יכול טיפה להסביר לנו על המנגנון הזה, כדי שאנשים
יבינו איך זה עובד, למה הורדת ריבית עוזרת?
דווקא לאגחים בצורה טכנית מאוד, מאוד משמעותית, כן.
בהחלט אגח באופן כללי, יש לו שתי מאפיינים המאפיין הראשון זה
התשואה התשואה היא בעצם מה שאנחנו מקבלים על כך שאנחנו מעמידים
לאותה חברה או לאותה מדינה. אנחנו מעמידים להם הלוואה.
אז אם אני כרגע שוקל לקנות אגח של לצורך המדינת ישראל.
או של חברת. טבע או של בנק הפועלים?
אז אני יכול לבנות על כך שאם מדינת ישראל תחזיר את החוב וכל
החברות האלה גם כן, סביר להניח שכן יחזירו את החוב.
אני יכול לבנות על כארבע וחצי 5 עד 6 אחוזים, תלוי באיזה אורך מתי
האגח הזה. מתי מחזירים לי את הכסף?
מתי האגח הזה נבדק באופן סופי? זה התשואה.
מצד שני יש לו מחיר. ומתמטית זה מאוד קל להבין.
ככל שהתשואה גבוהה יותר, ככה המחיר צריך להיות זול יותר, כי אם
אני רוצה לקבל את התשואה הכי גבוהה מהלוואה שאני מעמיד למישהו,
אני צריך להעמיד את ההלוואה הזאת במחיר כמה שיותר נוח לי, כמה
שיותר נמוך. ברגע שהמחירים עולים לצורך
העניין, יש ביקוש לאגחים ואנשים. שמעו את הפודקאסט שלנו וחשבו שזה
יכול להיות רעיון טוב. לקחת עוד קצת חוב ועוד קצת חוב.
בפרפרזה על השיר הידוע ברגע שהמחירים עולים אז התשואות יורדות
כי להעמיד את ההלוואה כרגע לבנק הפועלים כבר נהיה פחות רווחי.
יכול להיות שזה עדיין יהיה רעיון מוצלח, ויכול להיות שזה ייטיב
איתנו ותכף אנחנו נדבר על עוד סגולות שיש לאגח.
אגח מאפשר לנו גם לתזמן. רגע, אתה רוצה לדבר על הבולטים?
תכף כן. רגע אז רגע שניה לפני שאתה מגיע
על הבולטים, אני רוצה רגע לנסות להסביר את מה שאמרת.
מבינים את זה כי אינטואיטיבית זה לא תמיד אינטואיטיבית כי אתה אומר
המחיר של ההג החולה אז התשואה יורדת אז אני אוהב להשוות את זה
לנדלן אוקיי, כשאני קונה דירה לצורך העניין נניח קניתי דירה
במיליון שקלים, ואם אני מניבה לי 3000 ש"ח בחודש או קיי, אז קל לי
לעשות 3000 * 2 10 חודשים 36,000 ש"ח בשנה תאורטית?
עזוב רגע שיש לכויים והכל אבל 3.6% אוקיי אז קל לנו לחשב את זה,
אבל אם קניתי את אותה דירה בשתי מיליון שקלים אז התשואה כבר נחתכת
בחצי אוקיי? כלומר המחיר עלה.
הדירה עדיין מנפיקה 3000 ש"ח בחודש.
לצורך העניין נניח שעשורת השכירות לא השתנתה כמו באגח האגח, הרי
המדינה הבטיחה. מי שהנפיק אותו, הבטיח.
אתה נותן לך 4 אחוזים או 5 אחוזים, או לא משנה מה, אז המחיר
עלה. או קי מחיר של הדירה עלה ממיליון
לשני מיליון שקלים. אם הדירה עדיין מניבה לי 3000 ש"ח
בחודש על 36,000 ש"ח לשנה, אני מחלק פתאום בשתי מיליון ולא
במיליון, ואז התשואה היא כנראה 1 8 אוקיי.
אני חושב את זה בראש. ולכן אני אומר זה בדיוק אותו
מנגנון של מנגנון שעובד באגח, ברגע שמשהו משתנה.
שהתמחור משתנה ויש יותר ביקוש לאגח.
המחיר שלו עולה אוקיי, והאגח שכבר הונפק הוא זה האגח שהונפק.
אוקיי, וזה חלק מהעניין. כלומר, אם אני קניתי לפני שהמחיר
עלה אני שריינתי לעצמי כבר מה שנקרא את את התשואות האלה אני כבר
שעיינתי היום. אני שריינתי סתם אני אומר קניתי
אג אחרי מדינת ישראל לעשור, לא יודע מה בחמש אחוז צאו 4 וחצי
אחוזים מתשואה לשנה אני שיינתי את זה עכשיו אם הריבית תרד עוד שנה
או שנתיים, עוד 3 והריבית שלנו תחזור לשני אחוזים או לאחוז אחד
אני שילמתי לארבע וחצי אחוז. או 5 אחוזים לשנה לאסור קדימה
אוקיי, כלומר אני הפכתי להיות אטרקטיבי.
פתאום אנשים ירצו את האח שלי יותר.
המחיר שלו יעלה אוקיי, ואז אני בעצם יש לי פה גם רווח הון בצורה
כזאת או אחרת. אני מקווה שזה ברור.
אני יודע, זה קצת קשה להבין את זה בלי מצגת ובלי מספרים.
דיברנו על זה לדעתי גם בפרק 175 וגם בפרק 50.
אז מוזמנים לחזור לשמה, עם הסברים אולי טיפה שונים או טיפה יותר
מורחבים. זה ממש אגב, זה ממש כמו נדנדה כמו
בשיר נדנד נדנד. להידלה אז כשאחד מהם עולה השני
יורד ממש נודנדה. מעולה.
אז רגע לפני שאנחנו קופצים לבולטים, דיברנו על זה בקצרה.
אני רוצה שכן תרחיב טיפה על התשואות שאפשר פחות או יותר לקבל
שוב. כמובן שזה משתנה ויש המון המון
סוגי אגחים ויש אגחים. לא יודע מה האגף בדרך כלל קוראים
להם של חברות לא מדורגות שאף אחד לא מכיר ואולי אפילו גם תשואות של
10 או יותר מיותר מעשרה אחוז בשנה.
אני לא מדבר על הלל אני מדבר על אגחים.
שמה, שנקרא מדורגים גבוה של חברות טובות שאולי אנחנו מכירים אם בית
אולי כמה דוגמאות. מה הקנה מידה פחות או יותר של
נכון להיום לפחות פברואר 25 אנחנו מקליטים.
כן, אז אם אנחנו נסתכל על הסגמנט של דירוג ההשקעה כרגע דירוג
ההשקעה בגדול אלה הם חברות שמתפקדות היטב, חברות עם תזרים
מזומנים קבוע, חברות שלא ככל הנראה לא נקלעו וכנראה גם ככל
שאנחנו יכולים לחזות את זה, לא צופה להם איזשהו משבר.
פיננסי כזה או אחר יקח לי דוגמה, את החברה שכמעט כולם.
משתמשים יש לנו נגיעה חברת החשמל חברת חשמל שלנו מנפיקה גם אגחים
בשוק המקומי, גם אג חים בדולרים. ואם אנחנו נסתכל לצורך העניין ממש
בתשואות של אגח חברת החשמל נכון להיום, אז אנחנו נראה שחברת חשמל,
אגח של חברת חשמל לתקופה של כעשר שנים.
משלם יותר משתיים וחצי אחוזים צמוד מדד.
זאת אומרת, מדד צמוד מדד כן, זאת אומרת, מי שמחזיק אגח של חברת
חשמל. ושוב, ככל שאנחנו יודעים, חברות
חשמל היא חברה סמי. ממשלתית כזאת, וכנראה שגם אם יהיו
חובות המדינה יעלו את תעריפי החשמל.
לא שהמדינה תשתתף דרך המיסים שלנו, לא משנה בצורה כזו או אחרת.
כנראה שחברת חשמל כנראה לא תפשו את הרגל.
שוב, אנחנו לא באמת יודעים, לא זה.
ואגב, שוב, לא המלצה, לא ייעוץ אותה.
חד משמעית לא. שום דבר כן, אבל אם מסתכלים אם
מחפשים חברות שהם באמת סולידיות אז חברת חשמל חברות הבנקים אלו.
חברות אז חברת חשמל 10 שהיא משלמת יותר משניים וחצי אחוז מעל
הנזציה, זאת אומרת באותם 10 שנים אם אנחנו מחזיקים את האגח הזה עד
הפדיון שלו, אנחנו מקבלים את עלייד האינפלציה.
עליית המדד בהנחה שבאמת האינפלציה תמשיך ותעלל, ככל הנראה זה שוב
תחזית של רוב הכלכלנים שאנחנו לא נחזור לאותם שנים שאפצה הייתה
מאוד מאוד קרובה לאפס. אם נסתכל על לצורך העניין, שנים
האחרונות ראינו מדד. עולה ב-3 4 אחוזים מעל העליות
האלה. חברת חשמל משלמת היום.
יותר נכון האגף שלה במסחר בבורסה עוד כשתיים וחצי אחוזים.
זאת אומרת בחישוב כאן אנחנו מגיעים.
צפי של כבין 6 לשבעה אחוזים למשך. 10 שנים עם הבטחה של חברת חשמל.
זאת אומרת אם מי שעומד מאחורי האגח הזה זאת חברת חשמל ישראל
מאחורי חברת חשמל ישראל כמובן. כמו שאמרת זה סמי ממשלתית עומדת
סוג של אומרת מדינת ישראל. זאת אומרת אנחנו מסתכלים על
תשואות של 6, 7 אחוזים שפעם באמת אלו היו תשואות פנומינליות גם
בשוק המניות. אנחנו התרגלנו ב-20 30 השנים
האחרונות. לדברים שהם באמת יוצא דופן,
התשואות מדהימות של שווקים. גם בארץ, ודאי בחול, אבל אלה
תשואות עם סיכון מאוד מוגבל. תשואות פנומינליות.
כלומר, מי שיש לו פה במקרה הזה אומנם זה באמת לאסור, אז אפשר
לחפש שוב. אנחנו לא פה בקורס אגח, אבל אפשר
לחפש כל מיני סוגים של זה. וגם אם לא יתנו 7 אחוזים, 5, 6
אחוזים שאני במרכאות. שוב אני אומר במרכאות מבטיח לי
היום או קיי שגם אם הריבית תרד אני אדע שזה מה שאני מקבל כל הזמן
מחזיק אותם עד הסוף. אוקיי, כי המחיר של האג יכול
להשתנות אז אז זה באמת ריבית או תשואה ליתר נכון לקרוא לזה שהיא
באמת יחסית לא רעה ויכולה להראות הרבה פעמים אלטרנטיבה.
אנשים יגידו אם שוק ההון בממוצע נותן סתם אני אני שוב נותן איזה
רעיון וכל אחד שיקר את זה מה שהוא רוצה שהוא קרא ממוצע נותן 10
אחוזים בשנה ואנחנו רואים שהשוק נתן בשנתיים האחרונות כל שנה מעל
20%. שוב, אני לא בא לתזמן או משהו
כזה. אבל אם אם אני צריך לטווח זמן
ביניים של כמה שנים בודדות ואני מפחד משוק ההון כרגע, מהמניות
כרגע בצדק או לא בצדק אני שוב מכפילים גבוהים ועניינים.
דיברנו על זה גם לא מעט בפודקאסט, יכול מאוד להיות שאני רוצה להקטין
סיכון ואם אני רוצה להקטין סיכון. אגב, הופכים לאלטרנטיבה בעיניי לא
רעה בכלל. נמצאים בדיוק באותו מקום באמצע,
כפי שהשכרתם מקודם שבין קרנות הכספיות שהם מניבים לנו נכון
לכרגע. היכן שהוא בין 4 וחצי לארבעה ורבע
ורבע אחוזים. לבין שוק המניות, שהתרגלנו
לתשואות דו ספרתיות, אבל כמובן אנחנו יודעים לאן זה יקח אותנו.
אבל נניח שבאמת שוק המדיניות ימשיך להציג תשואות של 10 15%
בשנה האגחים כמו אותו האגח של חברת החשמל.
שם אותנו בדיוק באמצע הסקאלה הזאת בין.
לבין אז דיברנו פחות או יותר שוב על על.
נכון להיום. אגב, ככל שהריביות השתנו, גם
הריביות בעולם הריבית, בנק ישראל תשתנה.
זה משפיע די ישיר באופן ישיר גם על התמחור של באופן כללי של רמות
האגח. בוא נדבר שניה על מדדים, ואז גם
המדדים עצמם. אני אשמח גם שתסביר איזה מדדים כי
הסברת זרקת פה קודם. טלב 20 אני רוצה שתסביר מה זה
אומר, תיתן לנו עוד מדדי דגל, כי במניות כולם מכירים.
לא יודע תל אביב 35, 125 אס אנד פי אזדק באגחים קצת פחות מכירים
אז אני אשמח שתסביר לנו גם על זה נדבר אחר כך על בולט ואז גם באמת
על על התשואות שאמורות להיות במדדי האגף.
לפחות כרגע, רואים. אז כפי שבאמת במניות, התרגלנו לכך
שהיום רוב המשקיעים, במיוחד המשקיעים בבית המשקיעים שפחות
עוקבים ורוצים לנסות לעסוק פחות בסטוק פיקינג ולבחור את אותו סוס
המנצח, שאותה אינדיה בפעם הבאה, אז הם מרגלים בבית היום, להשקיע
במדדים השקעה במדדים זה דבר שהיום מוכר הרבה יותר ממה שהיה פעם.
אותו תהליך בדיוק מתרחש. מתרחש גם בעולם האלך בעולם האגף
מעבר לכך. שבעצם השקעה דרך המדדים מאפשרת
פיזור שפיזור זה כמובן דבר מאוד חשוב כי הוא.
מוריד לנו בצורה משמעותית מאוד את הסיכון.
אנחנו לא מלווים כסף לחברה אחת, נגיד לחברת חשמל.
או לבנק לאומי אנחנו יכולים להלוות כסף לעשרים חברות הגדולות
אותות אלבון. 20. שמורכב מעשרים אגחים, משרות 20
אגרות חוב הגדולות מבחינת השווי שלהם בבורסה הישראלית.
הצמודות טלמון 20. צמודות, נכון, טלפון. 20 אז אני
רגע מסכם טלפון 20 20 מאחים של החברות הכי גדולות.
כאילו האגחים היום תושבים בעלי השוק הכי גבוה הצמודות במדינת
ישראל. נכון, אבל מעבר לכך, באמת כפי
שציינת. מדדים שונים בתוך עולם האגח
מאפשרים לנו גם לגוון את סוג ההשקעה שלנו בתוך האגח בתוך העולם
האגח יש לצורך העניין שני חלקים שמאוד ידועים.
האחד זה החלק הצמוד אלי, היום אגחים שהם צמודים למדד.
מחיר לצרכן. אותה אינפלציה שמאפשרים לנו
להצמיד את ההלוואה שאנחנו מעמידים לחברות.
מדד מחיר הצרכן ועוד לקבל על זה תוספת מסוימת וכאן זה תלוי בעיקר
ברמת הסיכון של אותה חברה או אותה או אותה קבוצה של החברות שנמצאים
בתוך המדד שלהם. אנחנו מלווים את הכסף.
והחלק השני זה בארץ קוראים לו החלק השקרי כמובן שאלה האגחים
שאומרים אנחנו לא יודעים לחזות מראש.
נתי האינפלציה מתיאל. פרץ אנחנו רוצים להציע לכם.
לצורך העניין תשואה של 5 אחוזים 6 אחוזים, 7 אחוזים כל חברה כפי
שהיא רואה לנכון. וכפי שהדירוג והמצב.
ההיתונות הפיננסית שלה מאפשרת לה, ואז המשקיעים אומרים מצויין אני
מוכן לקחת אגח שהוא לא צמוד למפרץ.
מצד שני הוא משלם לי בוודאות כך וכך נותנת לי תשואה כך וכך כמובן
ודאות שוב פעם במסגרת הדיסקייימר שהזכרנו מקודם, כל עוד אין תספור
או אירוע כזה או אחר בתוך החברה. אז מה?
מה מה? איך קוראים לוהדים האלה השקליים.
בתוך הסגמנט השקלי יש מדד טלבון שקלי של הבורסה, שהוא כולל
כחמישים, 60 אגחים הגדולים. יש גם תתי מדדים, תתי מדדים.
הכוונה שאני יכול לצורך העניין אם אני רוצה להשקיע בסינטה שקלי, אבל
אני מרגיש יותר בנוח לצורך העניין עם הבנקים בישראל.
אז יש מדד שמאפשר לי להשקיע אך ורק באגחים של הבנקים, שהם לא
צמודי אינטראקציה. הם מאוד כן.
כמו כן, ישנם מדדים שמאפשרים להשקיע לפי מחם.
או קיי מה זה מחר אמרת פה מילה. מחר לראשי תיבות של משק חיים, משק
חיים ממוצע. זאת אומרת כמה זמן יקח לי לקבל את
הכסף שלי בחזרה? איך אני יודע כמה זמן יקח לי?
לכאורה אם אני משקיע באג שנדע באלפיים 35.
לכאורה לוקח לי 10 שנים לקבל את הכסף שלי בחזרה כי האגח משלם בעוד
10 שנים את הקרן שהשקעתי בו לצורך העניין 100 ש"ח או 1000 ש"ח אבל
בדרך אני בינתיים מקבל תשלומי קופונים.
אני מקבל תשלומי ריבית זאת אומרת אני הזדכר על ההשקעה של הקרן שלי
יותר מוקדם מאשר 10 שנים. לכן תלוי כמובן בגובה הקופון, אבל
אותו מחם משך חיים ממוצע. כמה זמן יקח לי לקבל את הכסף שלי
בחזרה? יהיה קצת יותר קצר מעשר שנים.
אז. אני רוצה להסביר את זה בצורה שונה
אולי כאילו שאנשים לפעמים דוגמה נוספת היא עוזרת בסופו של דבר.
הרי אנחנו השקענו נגיד 100 ש"ח או קיי ניתן דוגמה השקענו 100 ש"ח
לעשר שנים. עכשיו נניח.
אגב, כל אגח הוא שונה, יש אגחים כאלה ואגחים כאלה יש אגחים שגם
אחרי שנה או שעתיים מחזירות חלק מהכסף העצמו כלומר.
יכול להיות שאחרי אומרים לך 100 לעשר שנים 100 ש"ח אין בעיה.
אחרי שנתיים אנחנו חוזרים רבע מהסכום, כלומר 25 ש"ח כבר קיבלת
בנוסף לקופונים אוקיי כלומר אז כל אגח יש לו את ההסכם שלו.
כשאתה קונה את האגח אתה יודע בדיוק מתי חברת החשמל.
לצורך העניין מדינת ישראל, לא משנה מה, מתי אומרים לשלם ריביות
או קיי את הקופון, מה שנקרא על האגח ומתי אמורים להחזיר את הקרן
עצמה ואת הכסף עצמו ובהתאם לזה. המשך החיים הממוצע הוא הוא נגזרת
של זה כשלמתי אני אקבל את הכסף שלי.
או קיי. עכשיו אם תאורטית אומרים לך תקשיב
את כל הכסף אתה מקבל בסוף גם את הריביות וגם את הקרן עצמה אתה
מקבל בסוף אז התשואה לפידיון. מה שנקרא הכסף עצמו והמחר מי אותו
דבר? יהיו 10 שנים אני אקבל את הכסף
שלי רק בעוד 10 שנים, אבל בפועל בגלל שאנחנו מקבלים תשלומים כל
חודש, כל רבעון, כל חצי שנה, כל שנה, כל אגח הזה שלו תקופתיים
במשך תקופה המחן יהיה קצת נמוך יותר.
אם הבנתם את ההסבר, אחלה, אם לא לא מאוד נורא תבינו שמשך החיים
הממוצע זה בערך סוג של זמן ההשקעה בפחות או יותר אם ננסה להגביל.
זמן ההשקעה שאתם מוכנים לעמוד בו אוקיי, אז צריך רגע להבין את הדבר
הזה, כי כשמסתכלים על קרן אגח צריך להבין צמודה לא צמודה
קונצרני שזה חברות או ממשלתי, או קי שדיברנו קודם.
יש גם את אל גוב שזה של מדינת ישראל.
ואז צריך להסתכל פנימה ולהבין אחד מה המחם משך החיים הממוצע, כלומר
לוקחים את הממוצע של כל של כל האגחים נכון ואומרים פחות או יותר
מה מה, מה משך החיים הממוצע. כמו שאמרנו, מה פחות או יותר
כביכול טווח ההשקעה. מתי אני אמור לתת?
אני אמור לקבל את הכסף, נכון? זה אחד ושתיים כמובן רמת הסיכון
והכל והכל והתשואה לפידיון. אוקיי, אז אמרנו המחם זה טווח זמן
ההשקעה והתשואה לפידיון. מה אפשר לצפות פחות או יותר היום
אם. אנחנו מסתכלים לא באמת כאן, זה
רמות רמות ובעיקר התשואה משתנת. כמובן מאותה העיתונות הפיננסית.
אותו דירוג שיש לחברה או לקבוצת החברות שנכללים נכללות בתוך המדף.
אם אנחנו מסתכלים בשואה הראשונה של בנקים לצורך העניין של חברות
כמו טבע, חברת חשמל. ועוד חברות כאלה אז אנחנו מסתכלים
על תשואות שהם בערך כחמישה וחצי עד 6 אחוזים תשואה שנתית.
זה כמובן לא צמוד. לאיזה מחר הם?
פחות מחם שבערך בין האמת היא טוב עקום.
ההצעות היום היא יחסית שטוח וסליחה שאני נכנס שאני נכנס פה.
למושגים שכנראה אבל כעיקרון החל מכארבע עד 7 שנים אלה התשואות.
באזור 4 עד 7 שנים שזה טווחי זמן בינויים שדיברנו עליהם מקודם,
אפשר לצפות לתשואה של פחות או יותר 5 אחוזים.
זה 100. חולות של 6 אחוזים מאלה בסדר גודל
מהשורה הראשונה מהחברות הכי חזקות יחסית פחות או יותר במשק הישראלי.
כן כן. החברות שהיית שמח להביא הביתה
בתוך כן, בהחלט. משהו שלא צמוד, לא צמוד.
שאנחנו מדברים על הצמוד פחות או יותר טווח.
צמוד זה, כפי שהזכרנו, בערך כשני אחוזים מעל האינפלציה.
זה פחות או יותר, תלוי כמובן מתי תופסים את הציפיות לאינפלציה.
ככל שאנחנו מעמיקים, מעמיקים במובן שאנחנו טיפה מתרחקים
מהחברות של השורה הראשונה והולכים לחברות.
שאולי אפילו יש להם בילט אין איזשהו מרכיב סיכון מסוים.
אני אתן דוגמה, למשל לחברות נדלן. שהרי חברות נדלן.
מטבע. הפעילות שלהם, התזרים הוא פחות
מובטח, הוא גם פונקציה של הרבה מאוד גורמים כאלה ואחרים שיכולים
להשפיע. אז ככל שאנחנו מסתכלים על החברות
האלה, חברות שהם סיכון טיפה יותר גבוה, אנחנו מוסיפים עוד.
כחצי אחוז אחוז לתשואה לשנה כמובן כן שהזכרנו אותם מקודם, זאת אומרת
אנחנו מגיעים כבר לתשואות של כשישה וחצי.
בואכה 7 אחוזים לשנה. כלומר, השורה השנייה מה שנקרא
ואגב, זה גם מאוד הגיוני ככל שאנחנו מלווים לגוף יותר חזק,
כנראה שישלמו תשואה גבוהה יותר ככל שניתן.
כסף לגוף פחות חזק, יותר מסוכן. אולי התוצאות העסקיות שלו פחות
טובות. אנחנו נדרוש גם תשואה גבוהה יותר.
סבבה אז זה פחות או יותר הטווחים שאנחנו הגיוני לצפות להם שוב אני
אומר יש גם אגחים נישתיים שאפשר למצוא אולי ב-20 אחוז שנה.
או מה דברים כאלה. אנחנו לא מדברים על העולמות האלה
שמה הסיכון לפעמים גם יותר גבוה מעולמות המניות.
או קיי זה חשוב רגע להבין כי ככלל אמרנו שאגחים הם זה מכשיר השקעה
יותר סולידי עם מניות, אבל תלוי איזה.
או קיי, אני רוצה שנדבר רגע על בולט.
אוקיי, זה איזה שהוא מוצר אני חושב שלא יודע אם חדש.
אני נכנס לתודעה יחסית לאחרונה, מה זה אומר בכמה מילים?
בעצם אגחים תשואה לפדיון שזה השם העברי של בודד זה אגח שזה כמו כל
אגח אחר. בסדר אבל שונה מאגחים שמקודם
דיברנו עליהם שהם נשארים במדדים כל עוד משך החיים הממוצע שלהם.
זאת אומרת כל עוד נשאר להם עוד פרק זמן מסוים עד הפדיון, בדרך
כלל זה כשנה, אז הם נשארים בתוך המדדים.
ואז מתרחש תהליך שברגע שאגח הזה נהיה קצר מידי זאת אומרת נשאר לו
מעט זמן עד הפדיון. הוא יוצא מתוך המדדים כי.
ההיגיון הזה היגיון. אחרי הפעולה הזאת וככה עובדים על
ידי הבורסה בעצם. העניין אומר שברגע שהאגח נהיה קצר
מידי. בעצם אנחנו נכנסים לעולם של קרן
כספית, זאת אומרת ברגע שנשאר ממש מעט זמן אז כבר היית עונות
הפיננסית לא כל כך משחקת, כי אנחנו כמעט בוודאות בטוחים שהחברה
הזאת, החברה הזאת, תחזיר את הכסף שלה.
בעצם התשואות של האגחים ככל שהזמן.
כן, הם מאוד קרובים לאותם צורות של קרן כספית של אגחים של מדינת
ישראל, של מכמים. זאת אומרת אותם תשואות שגם
משקיעים מכירים אותם פחות או יותר פחות או יותר נגיד.
מעולם הפיקדונות בבנקים. אם אנחנו משווים את זה ואז הוא
אומר הבורסה זה נהיה פחות מעניין. בואו נכניס משהו יותר.
בואו, בואו נזרים דם חדש דם צעיר לתוך המדדים.
הרעיון האסכולה של התשואה לפידיון אומרת רגע, יכול להיות שמשקיע
רוצה להבטיח לו תשואה באמת לתהליך מסוים.
זאת אומרת, מה שמעניין אותו זה לקבל בעוד שנה, שנתיים, 3, 5.
תשואה מסויימת כי הוא מתכנן להתחתן יש לו בר מצווה לילד הוא
רוצה לעשות טיול אחרי צבא ואז הוא אומר אני רוצה לוודא שבעוד 3 שנים
אני כמעט בוודאות עד כמה שאפשר לדבר על ודאות בשוק ההון.
אני רוצה לקבל את הכסף הזה והתשואה לפידיון זה בדיוק זה.
בדיוק המכשיר הנכון למשקיע הוא יכול לקנות קרן קרן מחכה.
בתשואה לפדיון לצורך העניין שנת 2028, זאת אומרת, נשארנו בערך
כשלוש שנים. ולקבל תשואה מאוד מכובדת של כמעט
6 אחוזים. כלומר, אני רגע רוצה לסכם כי זה
עיקרון מאוד מאוד חשוב שאנחנו מדברים על קרנות אגח.
אתה אומר לי תקשיב, בקרנות אגח שדיברנו עליהם קודם.
סתם דוגמא קרן כזאתי של חלבון 20 האגחים עצמם מתחלפים ברגע שהאגה
אמרנו כל אגח יש לו תקופת חיים מסוימת שנתיים 3 4 5 כל חברה יש
כאלה לעשור, ברגע שהגח מגיע לכדי סיום זה פחות או יותר כמו שאמרת
עכשיו. בשנה האחרונה איירת הזאת יוצאת
ונכנסת איגרת אחרת במקומה אוקיי, ואז בעצם אני כמשקיע אף פעם
במרכאות, לא רואה את הסוף עד שאני מוכר את האגח.
אוקיי שזה טוב למשקיעים מסויימים. אוקיי, יש משקיעים שאומרים סבבה,
אני תמיד רוצה להיות בטווחי זמן האלה ברמות דירוג האלה ומחר ממוצע
סתם לראש שנתיים 3, 4, 5 או משהו כזה זה אחלה, אבל מה קורה עם
מישהו כמו שאמרנו הוא רוצה את הכסף לעוד שנתיים 3 4 5 הוא רוצה
לנעול תשואות הוא לא רוצה שיחליף לו פתאום לאגה יכול להיות שהאגח
הריבית השתנתה והאגח. שנקרא ישתנה והתמחור שלו ישתנה.
הוא לא רוצה שיהיה לו את התחלופה הזאתי.
הוא רוצה. אני עכשיו נועל את הכסף לשנתיים 3
4. נועל במרכאות כן זה אגוא נזיל
בשוק ההון, אבל אני רוצה לנעול לעצמי תשואות ולדעת שבשלוש שנים
הקרובות אני אקבל מה שאמרת באזור החמישה וחצי 6 אחוזים בשנה ואני
יודע שלא החליפו לי את האגחים האלה בנו לי אותם זה מה שהתשואה
לפידיון זה מה שאני אמור לקבל וזהו ולא יחליפו לי אותם אז.
שמה פה פוגשים אותנו מה שנקרא קרנות האבולטה שנקרא קרנות צאות
לפידיון נכון? שבעיניי זה אחלה כלי בשביל לתכנן
קדימה כמו שאמרת קודם, אז צריך להבין רגע את המנגנון שיחלוף הזה
שהסברת אותו על הדרך. שזה חשוב כי האגחים המנגנון שלהם
מתחלף. כלומר הקרנות האלה, בניגוד למדדי
המניות שמנדדי מניות קרנות, היה מניה יוצאת ונכנסת בהתאם לשווי
שוק ולביצועים של החברה. פה זה אין קשר, כי כחלק מהטבע מה
שנקרא של הקרנות האלה, האגחים מסוימות מגיעות לסיומן, הוא כמעט
לסיומן ויוצאות מהמחזור ונכנסות. אגחים.
אז זה היה חשוב רגע לעשות את ההבדלה בין הקרנות הרגילות לבין
בולטים. ואם כבר נגענו במנגנון הזה, אני
רוצה שתסביר כי אמרנו במנגנון אגח הרגיל, עזוב רגע בולטים בצד האגח
רגיל. הרי קניתי 20 אגחים והאגחים האלה
משלמים ריביות. הריביות האלה נכנסות אליי לחשבון
כמו סוג של דיבידנד או נכנסות לתוך הקרן.
איך זה עובד? גם מבחינת המיסוי?
תסביר לנו רגע. באמת?
זה נושא מאוד מאוד מעניין ולא רק שהוא מעניין הוא הוא גם יכול
לחסוך למשקיעים. במיוחד למשקיעים הפרטים בבית.
לא מעט כסף. בואו ניתאר בעצם שני מצבים מצב
אחד אני הלכתי וקניתי אגח של לצורך העניין אגח, כפי שהזכרנו
מקודם של חברת החשמל, מבחינת החשמל משלמת בינתיים קופונים
ריביות פעם בכמה זמן. אני מקרה כמו שאני מקבל בדוגמה
שאתה הבאת תשלום על שכר דירה. אותו דבר אני מקבל תשלום על שכר
דירה מהאגח, רק שזה לא מתרחש ברמה חודשית אלא פעם בחצי שנה, פעם
בשנה, תלוי כל האגח לפי. לוח הסילוקים שלו.
ברגע שאני מקבל את תשלום המרבית לצורך העניין נגיד קיבלתי תשלום
ריבית של 4 אחוזים. לא באמת נכנס לי 4 אחוזים לחשבון
הבנק כי הבנק או חבר בורסה שבו אני מחזיק את אגח מנכל את המס.
במקום מי ששוכר דרך הבנק ומשלם משלם עמלות מאוד מאוד גבוהות.
אנחנו מדברים על זה היום הרבה בפודקאסט שלנו, אבל כן, אבל.
עדיין יש כאלה שמעתי. יש עוד אנשים שרגילים.
לצערי, רוב האנשים עדיין משקיעים דרך הבנק וזה טעות גדולה למי שלא
מכיר ולא יודע אתם יושבים הרבה הרבה.
ריביות או ההורים שלכם או האחים שלכם אז יש לנו הטבות בידע של כסף
עם כל חברי הבורסה. תבחרו איזה שהוא.
עם הטבות שאתם רוצים כנסו לאתר שלנו יש הרבה כאילו יש הטבות עם
כולם. פשוט תעשו את זה חבל על הכסף
שלכם. זה מדובר באמת בהרבה הרבה מאוד
כסף משלמים על מרות של פי 3 פי 5 פי 10 לפעמים והבנקים גוזרים על
זה מאות מיליונים בשנה. בעיניי על כלום באמת על כלום וזה
סליחה אז פתחתי פה שיחה כי זה כואב לי.
בהחלט לא. לא באמת לגמרי נכון.
ואז ברגע שעברת לחבר הבורסה ואתה מחזיק את האגח של חברת החשמל וחבר
הבורסה ואתה משלם עמלות. באמת נמוכות מאוד.
עדיין המס במקום זה משהו שהולך למדינה לא הולך לבנק, זה לא הולך.
לחבר הבורסה זה משהו שמנוכה לך ברגע שאגח משלם את הקופון.
את אותו שכר דירה. ישר מנקים לך את החלק של המס.
ואז במקום שנקרא ניקוי. מס במקום, ואז מה שנכנס לך לחשבון
זה החלק הנטו. זה חלק שאחרי שעמסנו כאן.
מצד שני האלטרנטיבה זה בעצם תיארנו.
מי שקונה האגח לבד אני באתי. קניתי איזה שהוא אגח שאני רוצה
סתם לא נגיד אפילו זה לא יודע מה איזה שהוא אגח שדיברנו עליו.
מה שעשינו מחקר קניתי אגח לבד קיבלתי קופון.
שילמתי מס באותו רגע. בדיוק בדיוק כך.
מצד שני, האלטרנטיבה השנייה זה להחזיק את האגחים כחלק מהמדד.
כחלק מהמדד הכוונה היא לקנות קרן מחכה קרן סל.
כל אחד תלוי לפי מה שמתאים לו יותר.
ואז, ברגע שמשולם. ברגע שאחד מהחברות שהנפיקו אגחים
שנמצאים בתוך המדד משלמת קופון, הקופון נכנס במלואו מכיוון שהחברה
שמחזיקה זה יכול להיות הרי זה יכול להיות קסם, זה יכול כל אחד
מאותם מנפיקי קרן, סאל או מחכה או קרנות המרחקות ברגע שהם מחזיקים
את האגחים מחברות פיננסיות הם לא משלמים מס במקור הם מקבלים את
האג. את סליחה הם מקבלים את הקופות.
100% וככה נחסך מהמשקיע תשלום מס. עכשיו זה חוקי לגמרי.
אין פה שום פודש לקיים כאן שום דבר שהוא לא חוקי, אלא זה לגמרי
חוקי. זה מאפשר למשקיע במקרה הכי גרוע
לדחות מס. זאת אומרת הוא ישלם בסופו של דבר.
תשלום קופון עם הכסף הזה שמתקבל. החברה שמנהלת את קרן סאל או קרן
מחכה קונה את שאר האגחים. מכניסה אותו בעצם למדד.
לתוך הפול של המדד. ואז, ברבות הימים, כאשר אם וכאשר
המשקה ירצה למכור את ההחזקה שלו, אז הוא ישלם בעצם מס על הרווח
שנצבר לו. מנקודת אפס, כשהוא קנה עד נקודת
שהוא מוכר. בעצם, בשורה התחתונה דוחים את
התשלום של המס ונותנים לה כסף לצבור ריבית דריבית.
עוד מה שנקרא לפני שאנחנו משלמים את המס במקור.
מבחינתנו זה איזה שהיא הטבה שזה באמת מאוד מאוד חשוב.
אנחנו ככה מגיעים לכדי סיום של הפרק.
אנחנו לא נספיק. רצינו לדבר על אגחים בחול והכל
צריך, לא נספיק, אולי נשמור את זה מה שנקרא לפרק הבא.
אני כן אגיד שבתפיסה שלי לפחות כי הרבה אנשים אומרים כן, אז אולי
אני אקיים אגח ארצות הברית או אגח של מדינה חזקה ואז כאילו בעצם זה
זה נכס שהוא שמוגדר הרבה פעמים נכס חסר סיכון כי מה הסיכוי שא.
בארצות הברית לא תחזיר לי את הכסף אז זה נכון מצד אחד אבל אנחנו
בסוף בישראל וחיים בשקלים ותזכרו שאם אתם קונים אגח של לא משנה
איזה חברה או איזה מדינה או לא משנה מה בחול במטח אנחנו חשופים
לשינוי מטבע, משקל לדולר או משקל יורו לא משנה ממה ולכן שוב אני לא
אומר בהכרח שזה רע אבל צריך לקחת את הדבר הזה שאנחנו מגדילים סיכון
בנכס שאמור להיות יחסית סולידי שזה שוב כל אחד יעשה את החישובים
שלו אם זה מתאים לו או לא. יש פה עוד נקודה.
אגב, אם הזכרתי את החוב של או של ארצות הברית אז ממש בקצרה.
אנשים לא מודעים לזה, אבל חוב של ארצות הברית לעוד כחמש שנים מניב
תשואה יותר גבוהה מאשר חוב של מדינת ישראל בעוד 5 שנים שזה
מטורף. זאת אומרת מבחינת המשקיעים, מדינת
ישראל יותר בטוחה עם כל מה שאנחנו חווים פה בשנים האחרונות חוב של
מדינת ישראל יותר בטוח מאשר חוב של של ארצות הברית.
במרכאות כן. זה נגזר מזה שהריבית בישראל כרגע
יותר גבוהה מארצות הברית. מסיבות כאלה ואחרות, כן, אבל.
אני כן, כרגע אנחנו מדברים ממש. ממעוף הציפור מסתכלים למעלה אבל
כן בהחלט זאת התוצאה הסופית. התשואה שמקבלים משקיעים שקונים
אגח במדינת ישראל היא נמוכה יותר, שזה בסופו של דבר סוג של כן הבעת
אימון, סוג של סוג של אמירה. שהסיכון של מדינת ישראל הוא בעצם
עכשיו יש לזה סיבות כלכליות. לא ניכנס לזה בוא ניכנס בפרק הזה
כי אנחנו ממש ככה לקראת סיום אני רגע מסכם ואני אגיד חברים, אנחנו
דיברנו פה על סוג של אלטרנטיבה ועולם שלא דיברו עליו הרבה מאוד
שנים. לדעתי מסיבות מוצדקות הוא לא היה
מאוד מעניין. אגב, עולם האגח הוא אנשים לא
יודעים, אבל עולם האגח הוא יותר גדול משוקמים מעולם המניות.
או קיי יש יותר מסחר, אגחים מסחרים יותר מאשר מניות מבחינת
הנפח והכמות והגודל זה סתם אנקדוטה אז דיברנו על עולם
הקרנות, דיברנו גם בסוף על המנגנון איך זה עובד גם מבחינת
המיסוי. דיברנו מה קורה עם אג חים בזמני
משבר טיפה על המאגרים איך זה עובד?
איך הריבית משפיעה. אני מקווה שהצלחנו ככה לחדש לכם.
אני רוצה להגיד לך שוב תודה אלכסנדר.
וחברים. אם אהבתם את הפרק דרגו אותנו
תמשיכו לעקוב, תמשיכו להגיע לכל האירועים שאנחנו עושים גם מהאירוע
השנתי הענק שלנו בקליקת הנדלן שיהיה במרץ 2025 ואני אומר את זה
פה גם אם שמעתם אחרי, אז אנחנו אמורים לעשות איזה כל שנה, אז אתם
מוזמנים לעקוב ולהמשיך להגיע. תמשיכו להגיע לשאר, לעקוב שאר
הפלטפורמות פייסבוק, אינסטגרם, טיק טוק אתר.
עושים להזמין אותנו להרצות במקומות העבודה, להזמין אותנו
להרצות בבתי ספר. אנחנו ממשקרה מעבירים תוכן פיננסי
גם במערכת החינוך. קיבלנו אישור ממשרד החינוך עוד
הרבה הרבה פעילות שאנחנו עושים. תמשיכו לעקוב, ידע שבכסף אנחנו
ניפגש בפרקים הבאים.