Sitten se voi käydä niin, että jos lainaa edes maksamaan niin
kiina sitten ottaa sen sataman haltuunsa.
Sitten se on kiinalainen satama. Tervetuloa mitä tulisi tietää
podcastiin ja tänään uidaan rahassa tai jos ei uida niin
ainakin puhutaan siitä ja otetaan selvää mitä siitä tulisi
tietää. Raha vaikuttaa lähes kaikkeen
meidän ympärillä siihen mitä työtä tehdään, miten asutaan ja
mitä me uskalletaan tavoitella ja joskus jopa siihen miten
arvoitetaan itseä ja muita ihmisiä.
Silti suurin osa meistä käyttää rahaa koko elämänsä pysähtymättä
kunnolla miettimään mitä raha oikeastaan on tai miksi koko
järjestelmä toimii niin kuin. Toimii.
Miksi jotkut maat vaurastuvat ja toiset velkaantuvat?
Miksi työnteko tuntuu monista yhä vähemmän kannattavalta?
Voiko hyvinvointivaltio säilyä ennallaan, jos talous ei enää
kasva ja miksi ihmiset tekevät rahaan liittyviä päätöksiä usein
enemmän tunteella kuin tiedolla? Taloudesta puhutaan usein
numeroina prosentteina ja vaikeina käsitteinä, mutta
lopulta talous ei ole vain numeroita.
Se on ihmisten käyttäytymistä, pelkoa, ahneutta, toivoa
tulevasta ja ehkä ennen kaikkea uskoa siihen, että huominen voi
olla parempi kuin tämä päivä. Tässä jaksossa kysytään, mitä
rahasta oikeasti tulisi ymmärtää juuri nyt aikana, jolloin velka
kasvaa. Hinnat nousee ja koko
työelämäkin on muuttumassa. Vieraana on ekonomisti aki
kangasharjuharju. Tervetuloa matkaan.
Tämä on mitä tulisi tietää. Elinkeinoelämän
tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja, nordean entinen
pääekonomisti ja titteleitä varmaan olisi vaikka muille
jakaa aki kangasharju. Tervetuloa mitä tulisin tietää
podcasti. Aihe on aika kaikille tuttu.
Jokainen tietää jotakin sinäkin kysyit tossa hetki sitten ennen
kun aloitettiin että ketkäs kuuntelee että minkälaista
tietoa mahdollisesti tästä aiheesta on ja sanoin että no
aika paljon on enemmän toteuttamista niinku kokeneempaa
kaarta jotka kuuntelee niin sanoo että kyllä ne sitten
jotakin jo rahasta tietää minkä ikäisenä voit sanoa että että
jos ajatellaan ihan näin niin minkä ikäinen maapallolla
tallusteleva ihminen rahasta ylipäätänsä tietää jotain joka
niinku täyttää ne kriteerit? No hei tässä tulee tuota
mieleen. Satuin katsomaan vasta nyt
semmoisen jo jo vanhan elokuvan, jossa samuli edelmann ja
vesa-matti loiri lähtee autolla Lappiin.
Tämmöinen hulttio hulttioisä tapaa poikansa ja poika on jo
aikuinen ja ja sanoi sitten pojalleen pojalleen kun on jo
itse varmaan eläkkeellä että että elämä alkaa siinä
nelikymppisenä, että siihen asti se on semmoista vaan niinku
riihumista, että että tuota. Kyllä se varmaan niinku
nelikymppisestä ja siitä ylöspäin niinku jo jotain
osataan. Mutta että kyllä mä luulen että
että jo tota valistuneimmassa kodissa se lähtee tämä.
Rahaan tutustuminen aika nopeasti sieltä.
Kun on karkkia käydään hakemassa ja millä millä tota ne rahat
tienataan kun karkkia rahaa saa se.
Rahahan on sellainen, että se vaikuttaa lähes kaikkiin meidän
päätöksiin. Mitä elämässä tehdään jossain
määrin, mutta jos pistetään sitten hieman semmoiseen
arvotukseen sitä, että kuinka hyvin ihmiset sun mielestä
ymmärtää sitä rahaa. No tää on jotain jakauma.
On varmaan aivan niin kun ääri äärettömän iso, mutta se sen se
mua aina häkellyttää että miten paljon kuitenkin sitä porukkaa
on jotka näyttää että en paljon. Ei ne oikeasti ymmärrä niinku
mitään että. Ensin sieltä nordea-ajoilta.
Se paljastui esimerkiksi, että prosenttilaskuja ei ei
ymmärretä. Ja esimerkiksi asuntolaina
otettaisiin sen perusteella, mikä mikä eurobor on juuri nyt.
Vaikka 95% suomalaisista asuntolaina on vaihtuva
korkoinen ja ja se vaikuttaa sitten siihen kuukausierään niin
kun tota seuraavat 25 30 vuotta että.
Että tota jos vähänkin niinku rahaa ajatellaan laajemmin niin.
Kyllä siellä on paljon ihmisiä, joilla on todella älyttömän
huonot ne ne taidot ja ja toinen esimerkki on tietenkin sitten
nää nää tota pikavipit ja ja luotto-ongelmat sitten, että
otetaan niitä niitä. Pikavippi eikä ymmärretä että
minkä hintaista se raha sitten on kun se pitää takaisin maksaa.
Ikäsi koet, että mikä sen aiheuttaa, että yleensäkin
tuommoiset talousasiat niin ne koetaan aika kaukaisiksi
vaikeiksi aiheeksi. Mulla ei oo tästä sillä tavalla
niin kun kova faktatodisteita. Mutta mä mä luulisin että tässä
voisi. Voisi niinku vedota meidän
talousnobelisti bengt holmströmiin, joka.
Joka on sanonut, että suomessa, että valtion riippuvuus on
mennyt överiksi. Että että tota.
Että tota suomalaiset on maailman onnellisimpia siksi
koska meiltä on kaikki riskit realisoitu pois.
Että valtio ei jos menestyt niin valtio verottaa kaiken niin jos
jos tulee ongelmia niin valtio pelastaa ja se on hirveän kiva,
mutta mutta samalla se se ihmiset rupeaa voimaan pahoin ja
suomessa syödään paljon mielialalääkkeitä kun kun
ihminen on onnellinen silloin kun se saa ratkaista itse omia
ongelmia. Ja ja nyt kun valtio realisoi ne
ongelmat niin niin tuota onnettomuus lisääntyy tai
semmoinen paha olo. Lisääntyy, mutta se tarkoittaa
myös sitä, että. Meidän ei tarvitse oppia.
Meiltä ei tule niin kun äidinmaidossa sitä, että että
tota tarpeeksi sitä että sä oot itse omassa vastuussa omasta
elämästäsi ja. Ja sitten se se sitä kautta se
opetus ja vastuu siitä, että sun täytyy saada ne rahat riittämään
niin jää liian monella niinku liian.
Liian mä oon itse ajatellut tuosta jokavuotisesta
onnellisuusvoitosta, että sehän on vähän niinkin, että kun se
mittari mun mielestä oli, että yksi kysymyksellä että kuinka
tota me lähellä sitä maksimionnellisuutta koet
olevasi jos oikein ymmärsin, se kysytään tällä lailla näin niin
tavallaan se, että meillähän se maksimi tavoitteet ja unelmat.
On aika matalalla meillä suomalaisilla, jolloinka se
semmoinen niinku tyytyväisyys on aika on aika helppoa olla
tyytyväinen, koska ei meillä ole sellaista amerikkalaista.
Unelmaa eikä myöskään sitten jos mennään tonne kolmansiin maihin
tai vähänkin heikommin menemään niin siellä on aina se se
sellainen perälauta on paljon pidemmällä kuin meillä
suomalaisilla. Me ollaan ihan tämmöisiä.
Tää on niinku mihin meillä on mahdollisuus.
Kukaan ei oikein voi ihan hirveän hyvin menestyä, tosin
esimerkkejä on jo vähän eri. Tottakai tässä on tapahtunut
paljon yrityspuolella, mutta että se on varmaan yksi syy että
me ollaan niinku tyytyväisiä. Niin ja sitten jos tavoitteet
kun stressihan syntyy kun tavoitteet ja kyvyt on
ristiriidassa, niin kun tota tavoitteet on matalana ne kyvyt
numeeriset. Mikä on sellainen yleisin
väärinkäsitys rahasta? Ja no onpa vaikeita kysymyksiä,
mutta mutta tota. Mutta mutta jotenkin kun tää on
julkista keskustelua niin kun. Niinku tuota.
Mietittiin ensimmäisenä, että tulee mieleen niinku tota krista
Kiurun edellisellä vaalikaudella lausahdus että.
Kun puhuttiin sotesta, että että kuka siinä violot maksaa niin
krista kiro sanoo, että ei sitä meidän tarvitse maksaa, että
valtio maksaa. Ei ei ymmärretä, että mistä ne
valtion rahat tulee, että te varmaan tää tää tota.
Se voisi olla näitä yleisimpiä yleisempiä haarakäsityksiä,
ettei ymmärretä, että että mistä se hyvinvointi lopulta tulee,
että tuleeko se on vaan valtion loputtomasta kassasta vai
tuleeko se kenties niistä firmoista jotka sen.
Kannattavan yritystoiminnan pystyy luomaan ja sitä kautta
työllistämään ihmisiä ja sitä kautta palkkaa maksamaan ja ja
ja tällain noin niin kun tämä olkoon minun vastaukseni vaikka
minulle vaikka tuota en tiedä varmaan niitä väärin
väärinkäsityksiä monenlaista. Joo.
Nyt on sitten tuolta maailmalta totta kai jo pidemmän aikaakin
jo mennään tuonne ihan erilaisiin talousjärjestelmän
vaihtoehtoihin. Mitä on ehdoteltu jo tuolla ehkä
vuosisatoja sitten, mutta että aloitetaan ihan niistä
perusteista, että mitä se raha oikeastaan on.
Niin rahahan on on tota. Siellä on monta monta niin kun
tehtävää että yksi on varmaan niin kun vaihdon väline on
varmaan se. Se tota yleisin että ei enää
tota tehdä niin kun vaihtokauppaa.
Eikä käytetä oravannahkoja. Eikä käytä edes niin kun rahaa
ei ole enää edes sellaista, että sen arvo olisi siinä itse
rahassa niinku kultakolikossa oli ennen.
Vaan vaan raha on semmoinen sopimuskysymys että.
Ennen oli palalla paperiin ja oli arvoa.
Tai sitten me uskotaan, että tällä biteillä on on arvoa ja ja
kun me uskotaan että sillä on arvoa niin sillä sillä on arvoa
että että tota tämmöinen niinku uskoon perustuva vaihdon väline
on se varmaan se se tota yleisin, mutta onhan siellä
muitakin merkityksiä, että onhan se niinku varallisuuden siinähän
voidaan niinku tietenkin rahalla on monta muotoa on käteinen
muoto ja talletukset ja sijoitukset niin niin se on mun
mielestä tietenkin kun tämmöinen niinku varallisuus.
Varallisuus esiin. Niin eli nykyään sitten tosiaan
sillä rahalla ei semmoista todellista arvoa, että se on
ihan uskon kysymys. Sulla on pelkästään uskon
kysymys, kun me on sovittu, että rahalla on arvoa, niin sillä
sillä on arvoa ja ja se on niinku konkreettisimmillaan
sillä, että jos me katsotaan seteliä niin eihän se seteli se
millään. Voisi se tota 500 € seteli olla.
Sen ollaan se paperin niin arvokasta.
Sehän sehän tavallaan niinku sitten kulminoituu siihen että.
Että mikä on rahan ostovoima? Niin paljonko siellä 500 saa
kaupasta, jolloin kyse on siitä että.
Että minkälainen on meidän inflaatio, että kuinka paljon
inflaatiota syö sitä rahan arvoa?
Ja ja tuota nyt se inflaatio on. Kehitys taas perustuu siihen,
että miten hyvin keskuspankit pystyy pitämään hintojen nousun
maltillisena. Rahanarvohan säilyisi parhaiten
kun se inflaatio olisi aina nolla, niin me aina saataisiin
niinku saman verran noin niinku realistisesti.
Jos tuotantokustannukset ei paljon muutu, mutta.
Mutta nyt nyt keskuspankkiirit on ajatelleet, että semmoinen 2%
vuotuinen rahan arvon aleneminen on ihan OK ja se kannattaa
pyrkiä ja mutta se on sovittu, että sehän voitaisiin sopia
vaikka 5% vuotoiseksi. Arvon alennus tai mikä tahansa,
mutta se on vaan sovittu. Niin ja me me uskotaan että
pankit siihen pystyy niin niin siksi me uskotaan.
Siksi me uskalletaan sitä rahaa, rahaa niinku hyväksyä.
Esimerkiksi niinku muutenhan palkat voidaan voitaisiin pyytää
niin kun oluena tai leipänä. Jos ei tota uskottaisi, että
raha säilytti arvonsa. Ennenhän oli niin, että oli
tämmöiset kultakannat ja kultavarannot ja sitten ne oli
jotenkin sidottuna johonkin kuitenkin sellaiseen
konkreettiseen, että se määrä jotenkin vastasi jotain
säästössä olevaa arvokasta asiaa.
Se oli, se oli juuri ainakin juuri näin, että ne ne tota
rahaan keksittiin, jossa siellä turkin alueella silloin monta
1000 vuotta sitten. Mutta mutta sitten sitten tuota
sieltä alusta asti, niin se oli se itse.
Kolikko oli sen arvoinen. Siinä kolikossa kultarahassa oli
niin paljon kultaa, että tuota ajateltiin, että se.
Se itse kolikko on sen arvoinen kun siinä mitä siinä keisarin
kuvan alla lukee ja ja siihen aikaan se sitten se rahan arvo
aleni niin kuin tuota sitten nämä.
Kuninkaat rupesi hiomaan vähän siitä hopeaa tai kultarahasta
osan pois niin vaikka vaikka siinä oli edelleen se yks
dinaari tai denari siinä luki niin se ei sitten painanutkaan
niin paljon. Siinä ei ollut enää sitä hopeaa
kuluttaa niin paljon kuin siinä väitettiin olevan ja ja siitä se
inflaatio sitten lähti. Ja 1 1 1 tota syy roomankin
tuhoutumisen kaiketi ollut tässä suuri hurjissa inflaatioaavoissa
mitä mitä silloin tuota oli ja ja tuota, mutta sitten tuota
niinku esimerkiksi toisen maailmansodan jälkeen ja sitten
paljon myöhemmin, niin meillä oli kultakantaan perustuva
järjestelmä, jolloin esimerkiksi nyt sitten james bond pelastaa
amerikassa fordsin tota kultavarantoa, koska amerikan
dollarin arvo oli sidottu siihen että.
Että fordnoxissa oli tarpeeksi kultaa.
Ja ja siksi niitä seteleitä pystyttiin käyttämään kun
tiedettiin että amerikka voisi milloin tahansa sitten sillä
kullalla lunastamisetelit ja ja tota sitten tästä tästä tota
tämä tavara on romuttui sitten toisen maailmansodan jälkeen 70
luvulla. Itse asiassa tää tää systeemi
kun kun tuota amerikka oli oli toisen toisen maailmansodassa
lainoittanut länsimaita. Ja ja tuota ja länsimaat oli
paljon sitten natseilta piilottanut sitä bullto
amerikkaan ja ja sitten tuota tuli sen takaisinmaksun aika ja
ja ja sitten tuota tuli myös nää öljykriisit jolloin ja vietnamin
sodat jotka sitten söi tätä amerikan kultavarantoa niin että
sitten tuota nixonin oli pakko sanoa että että nyt itse asiassa
me ei pystytä. Meillä ei ole niin paljon enää
kultaa täällä varannossa, että me voitaisiin näitä selitellä
näitä lunastaja se. Systeemi sitten hajosi ja ja sen
jälkeen ollaan ennemminkin perustettu.
Siihen vaan että. Keskuspankit on niin fiksuja
että että ei me tarvita tämmöistä kultavarantoa vaan tää
niin kun tai pystytään tällä korkopolitiikalla hoitaa tää
homma. Onko se nyt sitten niin, että me
ollaan ihan yksityisten pankkiirien päätäntävallan alla?
Täähän tuntuu, että valtiolla ei ole niinku oikein enää sitten
muuta kun kaikilla on lainaa ja ja tota sitten miljardööri
pankkiirit päättää että paljonko sitä peritään takaisin ja
paljonko sitä rahaa painetaan. Ei kyllä se, mutta tietenkin joo
joo nyt nyt sä kysyt monta kysymystä tossa, mutta kyllähän
keskuspankithan on julkisia ollut organisaatioita ja.
Ja sillä tavalla, että on niin kun.
Tavallaan kun valtion näpeissä, vaikka me ollaan tehty semmoinen
palomuuri, että keskuspankkiin pitäisi olla itsenäisiä ja ja
hallitsija, niin kun nythän trump tavallaan haastaa sitä
amerikassa kun se sanoo että korkoja pitäisi laskee vaikka
hormuzisalmin tota inflaatiota nostaakin niin niin se yrittää
romuttaa tätä palomuuria, että keskuspankit ei tekisi
itsenäisiä korkopäätöksiä. Se on se on niinku se on niinku
tuota yksi juttu, mutta että se on periaatteessa tämän
keskuspankkien käsissä. Tää korkopolitiikka sitä kautta
rahan arvo. Politiiska mutta mutta sitten,
mutta se on siinä oikeassa, että ne yksityiset pankkiirit on
tässä hirveän tärkeässä roolissa, koska raha itse
asiassa luodaan silloin kun annetaan lainaa, koska lainaa
joku saa lainaa, niin se laina on jonkun varallisuutta ja mutta
se se tota se raha ei ole siellä pankissa vaan se pankki tuota.
Pankilla on vaan itse asiassa tänä päivänä sitä ydin
ydinvarallisuutta. Ehkä ehkä tuota 10% suhteessa
siihen paljonko se antaa lainaa ulos.
Elikkä se pystyisi samantien vain lunastaan 10 prosenttista
lainakannastaan, mutta tuota me uskotaan siihen, että että tää
ne jotka lainaa on ottaneet, ne pystyy maksamaan sen takaisin,
niin siksi pankkiin ei tarvitse tarvitse yksi paljon pitää
varallisuutta taseessaan, mitä sillä on lainoja ja ja aina aina
kun lainakanta lisääntyy, niin silloin luodaan rahaa ja sitä
kautta tää tää yksityinen pankkijärjestelmä kyllä luo tätä
rahaa ja sitten sikäli nää yksityiset pankit on tässä rahan
luonti prosessissa. Ihan niinku elimellinen osa ja
tota mutta se. Kuulostaa sitä tämmöiselle
tavalliselle tota leijonankitaan menijälle niin hyvältä
bisnekseltä, että perustanpa pankin.
Mulla ei tarvii olla kuin 10% lainaan sen yksi ihmiselle tai
niinku näin, että tarkoitan sitä että kuka saa perustaa pankin.
Joo no pankkejahan nyt syntyy kun sieniä sateella ja tai
ainakin suomen näyttää tulevan niitä hirveästi kaiken maailman
resurssit, pankkeja ja muita. Tarjoaa näitä näitä luottoja
tuolla tuolla tuota. Ja TV kanavilla, että kyllähän
tää meillä on tullut hurjasti lisää pankkia sen takia kun on
tää uudet digitaaliset alustat joka toisaalta helpottaa
pankkien perustamista ei enää tarvita konttoreita eikä näin,
mutta toisaalta meillä on tää pankkisääntely taas tullut niin
voimakkaaksi ja ja tota tiukaksi että mitä isompi pankki on niin
sitä hullummaksi se näyttää menevän että.
Että tuota niin ne ne kyselee aina sun perään että mistä sä
ton rahat olet saanut, että oot kuitenkin.
Teknologisesti sen saanut ja se tulee hirveä rikollinen olo kun
aina kun pienikin vähänkin isomman jonkun jonkun tempun
tekee, niin sitä pankki soittaa perään, että mitä sä luulet
siellä tekeväsi, mutta pienempiä pankkeja säädellään vähemmän.
Ja kyllä se on totta, että niitä niitä on tullut niitä yrittäjiä,
mutta kyllä se kokonaisuutena se on hyvin säännelty ala, että ei
sitä sä niinku tosta vaan sitä pankkia saa perustaa.
Vaikka nyt vaikka hyvältä kuulostaa vaikka hyvältä
kuulostaa näin niinku näin lähtökohtaisesti.
Jos mainitsit tuossa ton kaikkien pelkäämän sanan mitä on
meikäläinenkin kuuluu sitten. 47 ikävuoteen aina tietyin
väliajoin tämä inflaatio niin avataanko sitä nyt sitten jos
joku on sellainen siellä joka kuuntelee että mistä siitä nyt
on kyse, että tiedän että se on mörkö ja tiedän että sitten
menee huonosti. Mutta mitä se tarkoittaa?
Niin inflaatiohan tuota tosiaan on käytännössä sitä sitä, että
rahan arvo heikkenee. Sen ostovoima vähenee.
Ja ja tota. Ja ja.
Ja sitä sillä näillä koroilla yritetään niin kun.
Pienentää, että se yleensä silloin kun tuota hinnathan
hinnat. Joo inflaatiohan on itse asiassa
yleistä hintatason noussut, että tavallaan niinku tällä hetkellä
niin niin meillä on niin kun tai sanotaanko ehkä tämä.
Ukrainan sodan alko venäjä hyökkäsi ehkä parempi esimerkki,
että silloin tuota nousi öljyn hinta kaasun hinta lannoitteiden
hintaa, mutta eipä paljon. Aluksi ei paljon mitkään muut
nousseetkaan, niin se oli se inflaatio hyvin tällaista niin
kuin se ei ollut yleinen hintatason nousu niinkään, vaan
se oli tiettyjen. Meidän ostoskoriin niinku
tuotteiden hintojen raju kallistuminen.
Ja ja tota. Ja yleensä se inflaatio siis
tarkoittaa, että kuinka paljon kun sulla on, on keskimäärin joo
inflaatiota mitataan sillä tavalla.
Tilastokeskus kysyy että että mitä tuotteita ihminen
keskimäärin ostaa ja paljon tota mikä on niiden tuotteiden hinta
ja sitten kuinka paljon hinnat keskimäärin nousee, niin se on
se meidän inflaatio. Niin nyt kun jos mulla on 22
öljyn hinta nousee hurjasti ja bensan hinta, mutta ei niinku
esimerkiksi. Aluksi aluksi tuota joku kodin
elektroniikka ei noussutkaan. Niin tuota, niin se oli näiden
tavallaan niin kuin keskiarvo riippuen siitä, mitä keskimäärin
ihminen niin kuin käytti, että keskimäärin ihan inflaatio ei
kenenkään oikeata inflaatiota mittaa, koska se on meidän
kaikkien keskiarvo, mutta sillä tavalla se vaan niin kuin
mitataan, että mitä keskimäärin käytetään tuota.
Kuukaudessa rahaa ja inflaation vastakohta on deflaatio, jolloin
kaikki hinnat niin kuin laskee edellisvuoteen verrattuna.
Ja ja tota. Ja ja sitten on olemassa näitä
näitä sellaisia, niin kun piikkejä jotka aiheutuva
muutamista kulutuskorin osasista ja ne vetää sitä keskiarvoa
ylöspäin ja alaspäin. Ja nyt on sama sama ilmiö tällä
hetkellä näkymässä kun öljyn hinta on nousemassa
lannoittöiden hinta on nousemassa, niin aluksi nousee
vaan ne hinnat keskimäärin inflaatio nousee kovin paljonko
ne niiden osuus kulutuskorissa on aika pieni, mutta sitten kun
ne lannoitteet rupeaa vaikuttamaan ruoantuotantoon ja
ruoan hinta rupeaa nousemaan, niin se rupeaa.
Se tiettyjen tuotteiden hintojen nousu rupeaa leviämään kaikkiin
muihinkin tuotteisiin ja ja kun hormuzisalmi on kiinni ja kohta
menee suitsin salmi kiinni, niin sitten tuota kaikki kiinalaiset
tavaratkin kallistuu sen takia ja sitten se se tavallaan
leviääkin. Se sen niinku yleisemmäksi se se
tota ilmiö, mutta kyse on keskimäärin on kyse siellä
keskiarvoisesta hintojen noususta, mutta se tosiaan
niinku pitää sisällään kaikkien. Meidän kuluttamien tavaroiden
palveluiden hintojen muutokset ja niistä otettuun keskiarvo.
Tossa eräässä amerikkalaisessa podcastissa tässä
maailmankuudoimmissa joe rogan podcastissa joe ihmetteli siinä
vieraan kanssa, että kun Yhdysvaltojen bensahinta on
noussut kanssa heille nyt sitten ennennäkemättömiä lukemia, hän
mietti sitä, että mitä, että tuleeko heille sinne kanssa
sieltä hormutsista se bensa vai minkä takia?
Eikö amerikalla pitäisi olla omat öljyvarannot yksi tai
maailman suurin öljyntuottaja ja minkä takia siellä sitten bensa
maksaa niin paljon? Niin onko se sitten sen takia
vai että pidetään hintoja sielläkin yllä kun muualla on
vai tarjotaanko maailmalla amerikkalaisesta bensasta
öljystä sitten niin paljon? Tää oman maan kansalaisilta
sitten velvoittaa bensaa, että pysyy tavallaan
kilpailuasetelmat yritykset. Se on juuri näin, että nää öljy
energiamarkkinat on globaaleja ja ja tota jos jos jos jossain
tulee pulaa niin sille sitten ne lähtee kysymään sitä muualta.
Ja nyt nyt amerikka on lisännyt öljyn energiantuotantoa
eurooppaan, jolloin sitä riittää vähemmän vähemmän sitten
amerikkaan ja. Ja tästä on tosiaan kyse, että
ei. Jos jos me oltaisi kaikki
tavallaan yritettäisi olla omavaraisia, niin silloinhan
kävisi vain niin että. Jos amerikka tuottaisi vain
itselleen, niin sillähän ei olisi mitään hätää.
Siellähän hinnat hinnat tota laskisiko niitä ei tarvitsisi
mitään viedä mutta mutta tuota silloinhan nää öljyntuottaja ne
firmat kärsisi, kun ne saisi huonomman hinnan, niin siksi ne
vie mieluummin maailmalle, kun ne saa paremman hinnan ja siksi
amerikkalainen kuluttaja kärsii. On se sitten jos ajatellaan että
sitä rahaa niin sanotusti painetaan siitä velasta, niin
tota jonkinlainen itsesäätely. Vai mikä siinä sitten on, että
ei sitä vaan livauteta tonne. Saako sitä painaa niinku ei sitä
loputtomiin kuitenkaan saa niinku tehdä vai saako?
Joo, tällä hetkellä periaatteessa siis jos sitä
rahaa luodaan niin se lainaa antamalla niin niin tuota
meillähän ei ole mitään semmoisia kiintiöitä, että että
tuota saat antaa vaan niin kun 1000 € tai x euroa vain vaan
sitä niin kun siinä on lähinnä niin kun tota.
Pari tai siellä on säätelyjärjestelmä on hirveän
monimutkainen, mutta sitähän periaatteessa niinku
säännellään, sillä rahan hinnalla ja sillä korolla, että
että mitä korokempia korko, niin sitä vähemmän ihmiset tai firmat
haluaa investoida, jolloin sitä lainaa pyydetään vähemmän ja
sillä tavalla keskuspankki pystyy niinku määrittelemään
sitä lainan määrää sitä kautta rahan määrää.
Mutta on siinä se toinenkin puoli, että sitten nämä kaikki
vakavaraisuus ja likviditeettisäännöt pankeilla
että. Te ette voi pumpata ne
ylimääräisesti. Sitä lainaa ei voi antaa
hurjasti. Hurjasti ulos, jos sulla ei ole
tarpeeksi omaa kassaa tai omaa sitä hyvää pääomaa vakuutena,
että tuota. Jos jos tuota aska lentää
tuulettimeen että sitten sä pystyt sitä niinku hoitamaan sen
tilanteen, että kyllähän tässä sillä tavalla niin kun tätä
sääntelyä on paljon, mutta ei tässä siis semmoista semmoista
kiintiötä ole, että jokainen pankki saisi antaa vain x
määrän. Euroa kuukaudessa.
Mikä se on se sitten jos vielä käydään tuossa yhdysvalloissa,
niin mikä se on se yhdysvaltain rooli tässä kansainvälisessä
rahajärjestelmässä? Koska jos minä menen nyt
pankkiin ja talletan sinne haluan tallettaa sinne 1000 €
rahaa niin joudun täyttämään todennäköisesti lapun.
Missä täytyy selittää että se ei ole tullut mitenkään
yhdysvalloista. Se raha ja minulla ei ole
kontakteja sinne ja että se jotenkin tuntuu että se amerikka
tulee tuolla pankissa koko ajan vastaan.
Kyllä, kyllä se se on totta. Ja se siis amerikan osuus
maailman taloudesta siis niinku. Amerexpr BKT on.
Vajaa 15% koko maailman BKT, stä.
Mutta, mutta tuota maailman maailman kaupasta niin yli 60%
käydään dollareilla. Esimerkiksi öljykauppa käydään
dollareihin. Nyt tietenkin kiina yrittää sitä
vähän vähän murentaa, että nyt kun venäjä venäjä vie omaa öljyä
Kiinaan eikä maailmanmarkkinoilla, niin se
heidänkin sitten kiina ornin pelissä ne ne ne diilit.
Mut siis se suuri kuva on että että kaikki nää energiat ja
viljat ja ruuat nää ne on kaikki dollarin pohjaisia elikkä
dollarin vaikutus ja arvo maailmassa on paljon suurempi
kuin amerikan BKT tai amerikan oman talouden.
Ja sittenhän meillä on kaikki nää kaiken maailman visat ja
mastercard ja ja tuota amexit nää on amerikkalaisia yhtiöitä.
Jolloin tuota se se tavallaan lisää sitä niinku Yhdysvaltojen
roolia tässä kokous, että tavallaan niin kun meillä on
maailmankaupasta käyrä, meillä on tuota amerikkalaiset on
tietysti hurja tämmöinen, niin kun se ja se on velkaantunut maa
niin sillä sitten ostetaan tän amerikan velkakirjoja.
Nää maksujärjestelmät on amerikkalaisia.
Tää on niin kun sikäli hyvin. Hyvin hyvin amerikkalainen tää
koko globaali talousjärjestelmä. Ja nythän on sitten ilmeisesti
vähän noussut huolta tästä trumpin tuiltapäisyydestä ja
tästä kaikenlaista siellä tapahtuu, että ollaan
vaihtamassa googlen palveluita toiseen ja kenties sitten
luottokorttejakin eurooppalaisia rahoitusjärjestelmiä.
Näetkö sä tässä niinku oikeasti tulossa jonkinlaista isompaa
muutosta vai onko tää tällaista puolen ja toisin nyt vähän
uhittelua ja katsotaan mitä tapahtuu.
Mä luulen että on ja tää on niinku yksi isommista
keskusteluista tällä hetkellä tästä tän dollarin asemasta että
että voiko se säilyä? Ja ja miten ja minkälaisessa
muutoksessa se on, että kiinahan haluaisi että tota kiinan tota
juoneet ja ruvettaisiin käyttämään maailmalla.
Enemmän ja se varmaan sitten näin niin kuin venäjän kautta ja
kolmansien maiden kautta. Ja se globaalin etelän kautta
sen juonnin rooli pikkuhiljaa lisääntyy.
Ja ja nyt kun tuota nää trumpin. Kuviot on tullut tähän tähän
rinnalle, niin sitten myöskin euron.
Rooli on niin kun lisääntymässä, että että ruvettaisiinkin
euroissa sijoittamaan enemmän eurooppaan ja ja tota käyttään
eurooppaa. Tällaisilla reservivaluuttana
ja. Ja ja näin mutta tää euroopan.
Mahdollisuus olla tällaisena niin kuin reservivaluuttana on
sitä rajoittaa se, että meillä ei ole niinku tällaista EU tason
velkaa, koska se jälleen tässä tää velan rooli on tässä se
rahankäytössä olennainen, että että kun nämä.
Yhdysvaltojen se valtionvelka on niin hurja niin sitten jonkunhan
se velkapaperit pitää ostaa ja niitä on ostettu sitten
globaalisti japanit ja kiinat ja maailmalta ostaa niitä.
Dollarimääräisiä velkakirjoja, niin sieltä tulee se
dollaripohjaisuus moneen moneen asiaan.
Nyt kun euroopassa ei ole tämmöistä velkakirjamarkkinaa,
niin sitten me ei saada oikein maailmalta niitä sijoituksia
samalla tavalla. Meidän meidän tuota euroihin,
että meidän pitäisi, jos me ei haluttaisi eurosta.
Tällainen tämmöinen amerikan dollarin haastaja, niin meidän
pitäisi niinku luoda ne omat velkakirjamarkkinat tänne ja.
Niistä tehdä jotain fiksua, sillä velalla mitä me otetaan
eikä eikä vaan niinku korruptoida poliitikkoja.
Joo onko tällainen niinku ihan realistinen tulevaisuudenkuva,
että sellaista kohti ollaan menossa.
Siis varmaan asteittain, mutta että mikä mitä se asteittain
tarkoittaa, että se on varmaan ja sekin varmaan niinku riippuu
sitten Yhdysvaltojen tulevasta linjasta sitten.
Trumpin jälkeen, että että nythän asiantuntijat yleensä
sanoo, että älkää kuvitelko, että amerikka palaisi ennalleen
kun trump lähtee, mutta toisaalta niin monet sanoo että
ei se ei se tule olemaan enää yksi hullua kun trump lähtee
tota. Se vähän riippuu nyt sitten
siitä vähän pidemmän aikavälin Yhdysvaltojen tulevaisuudesta,
mutta kyllä se varmaan riippuu nyt sitten tästä
geopoliittisesta asemasta, että että nyt kun kiina on noussut
niin amerikan rinnalle ja samalla kiinan valuutta
haastamaan dollaria. Niin me kiinassa on myöskin nää
omat ongelmansa niin kun kun siellä siellä hädin tuskin yks
lapsi syntyy enää niin kun äitiä kohti niin siellä se rupeaa se
ikärakenne niin kohta kääntymään pahaksi että että moni epäilee
myös että kuinka kauan se kiina voi olla tämmöinen hegemonia tai
tämmöinen haastaja. Amerikalle kun kun se
väestörakenne on niin kamala, mutta joka tapauksessa niin
toistaiseksi tämä nämä nämä tässä taistelee.
Ja ja se kolmas kolmas blogi on tietysti eurooppa ja ja miten
miten sitten nämä alueet blokkiutuu, että löytääkö
yhdysvallat ja eurooppa uudelleen toisensa, jolloin
dollarin asemaa ei täältä euroopasta en haastettaisi,
mutta pystyykö kaiken tämän trump-kauden jälkeen eurooppa
missä määrin luottamaan ja tuleeko sille uutta trumpia?
Niin kyllä tässä ehkä ehkä tämmöinen, niin kun siltäkin
tasolta varmaan tämmöinen euroopan strateginen autonomia
varmaan tulee lisääntymään niinku hienosti sanotaan ja ja
sika sikäli kyllä se dollarin rooli niinku maailmantaloudessa
on ennemminkin pienenemässä kuin kasvamassa, mutta että millä
kulmakertoimella se tapahtuu, niin sitä sitä en kyllä osaa.
Sitten niin toi kiinahan rakentaa teitä ympäri aasiaa ja
panostaa infrastruktuureja sekä afrikkaan missä isketään isoja.
Isoja tuota sijoituksia ollaan siellä niinku kasvattamassa.
Afrikkaa missä se raha sitten siinä tulee?
Mikä se kiinan niinku se mä ymmärrän että se on heidän
niinku tällainen oma tapansa laajentua.
Amerikka tekee ehkä hieman toisella tavalla, mutta että
jossain vaiheessahan se täytyy heidän laskea, että kyllä se
sitten meille takaisin tulee, että ei nää sijoitukset turhia
ole, koska mä olen itse ajanut muun muassa vietnamissa eräällä
tota noin, niin aivan uunituoreella helkkarinisolla
tiellä koko päivän eikä tullut ketään vastaan kun menin siellä
ympäriinsä ja kiinalaiset oli siis 10 vuotta sitten rakentanut
eikä kukaan oikein tiennyt että miksi.
Kun ei siellä paljon porukkaakaan ole, mutta johonkin
sitä piti sitä rahaa saada ja piti rakentaa teitä niin tota
tää kuulosti jotenkin sielläkin sellaiselta, että on mennyt
meinaan kymmeniä miljoonia siihenkin tiehen varmasti ellei
satoja ja ja mitä joo. Että tää tää on hyvä kysymys se
mitä mitä se kiina on tehnyt tällä globaalissa etelässä niin
se on lainottanut että se on se on afrikkaankin niin.
Näitä satamia ja teitä ja rautateitä rakennuttanut monesti
tuonut myös omat rakennusmiehet mukanaan, mutta ennen kaikkea
oman rahan mukanaan ja sitten nämä maat on.
Ottaneet sen sitten velaksi. Ja ja nyt sitten kun kun tuota
jos ongelmia on tullut niin sitten sitten.
Kiina miettii että mitä se sitten saisi sitten.
Sitten se voi käydä niin, että jos lainsäädetön maksamaan niin
kiina sitten ottaa sen sataman haltuunsa.
Sitten se on kiinalainen satama ja sitten se itsenäisyys murenee
tavallaan niinku pala palalta ja siitä tulee siitä maasta
kiinalainen ja ja mä luulen että tähän se kiina on pyrkinytkin
globaalin vaikutusvaltaa niinku lisäämään.
Mutta että miten siinäkin se pitkällä aika oli.
Se peli menee niin niin nythän on jo jodenkin tilastojen mukaan
niin. Kiinan ja Kiinan kokonaisvelka
jos lasketaan yritykset ja kotitaloudet ja valtio yksi,
niin siellä on velkaa yksi paljon kuin yhdysvalloilla.
Ja se me myös tiedetään, että yleensä velka on paremmin
hallittavissa mitä kehittyneempi maa on, koska sitten on velan
hannilta menetelmät paremmat ja talouskasvu edellytykset
paremmat. Niin kiina on kuitenkin vielä
tulotasoltaan paljon köyhempi siinä mielessä kehittymättömämpi
maakun yhdysvallat ja nyt kun se väestökehityksen yhdistää tähän
suureen velkataakkaan, niin. Niin niin saisi nähdä kuinka
tässä käy, mutta ennen kuin sieltä rumahdus tulee niin kyllä
varmasti niin kun kiinan vaikutusvalta niinku väkisellä
täällä kolmannessa maailmassa lisätty.
Ja nimenomaan tämän velan velan kautta, että ja Yhdysvallat ja
eurooppa on enemmän harrastanut tätä vientiä tuonti niinku
kauppaa eikä niinkään tämmöisessä lainan
lainanantelua. Voidaanko me nyt?
Tässä väkisinkin tulee sellainen kuva, että tää nyt ei ole ihan
kauhean välttämättä vakaa tää meidän nää nykyiset
talousjärjestelmät. Voidaanko me nyt kuitenkin puhua
toistaiseksi? Ne on kuitenkin pitänyt pitänyt
ihmiset leivän syrjässä kiinni ja hengissä on pysytty ainakin
isossa osassa. Tai no miten sen nyt haluaa
sanoa? On koitti iso osa ei oikein
pysy. Miten tää miten sä nyt näet?
Joo onpa hyvä kysymys kun on helposti tämmöiset keskustelut
menee semmoiseen tuomiopäivän pasuna puheeksi.
Mutta mutta pitää muistaa se, että että tuota kun
neuvostoliitto romahti ja kiina tuli globaaliin vaihdantaan
mukaan ja näin niin kyllähän koko maailmantalouden elintaso
on noussut ihan järkyttävän hurjasti.
Ja ja se ihmisten määrä, joka on absoluuttisessa köyhyydessä
muutamalla dollarilla. Pärjää niin sehän on suorastaan
romahtanut, että kyllähän tää niinku voittopuolisesti ollut
hurja hurja menestys. Tää tää globaali järjestelmä
mitä me tässä nyt oli aluksi kritisoitiin paljon ja näitä
ongelmiakin esitettiin, mutta mutta se ei poista sitä sitä,
että että tämä tämmöiset globaalit epätasapainot että jos
jouduillakin on hurjasti velkaa niin hän ei oikein hurjasti
varoja, niin se aiheuttaa ongelman.
Ja kriisin ja meillä on ennenkin ennenkin nää globaalit
epätasapainot niinku romahtanut niin kun esimerkiksi eurokriisi
on esimerkki siitä että. Etelä-euroopan maat velkaantui
ja ja saksa, saksa, lainoitti ja ja sitten se ei ollut kestävä
systeemi ja ja ja finanssikriisi oli tavallaan niinku osoitus
kanssa siitä, että että öljymaiden ja Kiinan raha meni
yhdysvaltoihin ja painoi ne korot liian alas ja joita sitten
näillä tämmöisillä erilaisilla niinku subprime-asuntolainoilla
jolla saatiin se vähän vähävaraisempi kotitalous niinku
näyttämään se asunto ja se velka.
Halvimmalta kuin se olikaan ja ja sitten kun se korko lähtikin
mä voisin, niin se ei ollutkaan enää niinku kestävä se systeemi,
että kyllä aina tämmöinen liiallinen velkaantuminen niin.
Se jossain vaiheessa se ei aina poksahtaa ja ja b siitä tulee
hurjaa myllerrystä, mutta mutta suuressa linjassa sitä kuitenkin
tää globaali. Tavallaan tämmöinen
kapitalistinen markkinataloussysteemi niin on
on tuota ollut voittokulku. Mitä tapahtui jossain?
En tiedä kuinka hyvin tää nyt on sun niinku hub of team mutta
jossain portugalissa vaikka josta puhuttiin että siellä
menee kaikki päin persuksia ja antoi koko maa on aivan
konkurssipsäsä ja ilmeisesti siinä kinthalla käytiinkin,
mutta nyt kun siellä. Siellä tota sitten tarinaa
kuulee ja itse tossa Lissabonissa kävin viime kesänä,
niin ei siellä hirveästi semmoisia merkkejä enää
semmoisesta ole, että tuntuu, että aikamoisessa buumissa jopa
on ja rakennetaan ja sijoitetaan ja mennään lujaa eteenpäin.
Joo nää kaikki maat kreikalla menee hirveän hyvin.
Espanjalla menee hirveän hyvin. Itsellekin menee paremmin kuin
ennen. Irlantihan on, sehän on niinku
taivas räjähtänyt siellä ja ja se oli ongelmissa silloin kanssa
että. Että nää kaikki maat on on on
tota selvinneet mutta se on ollut hurja se.
C lääke ja matokuuri tässä välissä, että kyllähän siellä
niinku ihmiset kärsi ja ja köyhtyi ja velkaantui ja ja
tota. Ja ja siinä se oli tosi rankkaa
se kaksituhattakymmen luvun alkupuoli, mutta nyt siellä
sitten kun se matokuuri on käyty läpi.
Mulla on saatu julkinen taso talous kuntoon niin tuota nyt
siellä sitten on kasvuluvut hurjan hyviä ja jopa jopa tuota
suomen pääministeriehdokaskin niin eikuttaa espanja espanjan
menoa että. Että tota mutta se ei tule ehkä
maininneksi sitä, että minkälainen matonkuri sillä oli
jo aikaisemmin käy. Kyllä.
Tullaanko sitten hieman tuota semmoiseen kysymykseen?
Mikä tota sitten tämmöistä tavallista tolukkaa aikalailla
askarruttaa, että miksi toiset rikastuu?
Miksi varallisuus kasaantuu niin voimakkaasti?
Tää on. Tää on taas hyvin laaja kysymys
että että tota, mutta ehkä tää tää tässä palataan siihen
siihen. Ensimmäisiin kysymyksiin, joita
esitit tuossa, että ymmärretäänkö hei mitä raha on,
että että tuota niille niille se kasaantuu se raha joka ymmärtää
miten se toimii. Ja ja ja jolla on kiinnostusta
niin kun sitä peliä tavallaan niinku pelata.
Että ei kai se sen sen kummempi kuvio on.
Ja sehän tässä meillä on semmoinen yksi tragedia tai
semmoinen. Mikähän tässä nyt on ja se
tragedia ole vaan tämmöinen tota paradoksi että.
Että. Suomen niitä ilmeisiä
erovaisuuksia niistä maista joilla menee hyvin niin kun tota
tanska jossa on hurjasti säätiörahaa.
Ruotsi jossa on yksityistavalle bergejä ja muita hurjasti ja
amerikasta puhumattakaan, niin niillä mailla menee rahaa jolla
on sitä pääoma kasautunut, koska ne voi sitten sijoittaa
seuraavaan firmaan ja taas luoda jotain uutta.
Ja nyt varsinkin yhdistettynä tähän aikaan, jossa on pankit.
Hankkia säännellään yhä voimakkaammin, niin niin pankit
ei pysty. Varsinkaan niin kun tämmöisestä
aineetonta pääomaa ja tämmöisiä start-upeja laitoittomaa, jolla
ei ole vielä niin kun vakuuksia, jota vastaan sitä lainaa saisi,
niin siksi ollaan jouduttu menemään enemmän tänne
startup-rahoitukseen, johon tarvittaisiin sitä yksityistä
rahaa, jota ei muuta kuin pankkirahaa.
Ja kun suomessa sitä ei ole, ei ole, niin se on ehkä se yksi
ongelma minkä SUOMI ei niinku kasva ja miksi nää muut muut
maat kasvu ja ja tää on siis me tarvittaisi tätä pääoman
kasautumista. Jotta talous kasvaisi.
Mutta toisaalta sitten me kauhistellaan sitä pääoman
kasautumista, koska sitten taas toiset se tarkoittaa sitä, että
jollakin omia jollakin ei että tää on semmoinen niinku
paradoksi, joka josta meidän meissä meillä me suomessa ollaan
niinku paljon allergisempia tälle pääomakasautumiselle kun
kun niinku näissä hyvin kasvavissa niinku länsimaissa.
Eli kyse on niinku enemmän osaamisesta ja järjestelmän.
Järjestelmästä kun sitten ihan sattumista.
Niin no sattuman varmaan on on kanssa.
Kyllähän nääkin on nää suomalaiset miljardöörit sitten
kun on OK sinne kysytään. Kyllähän ne myöntää, että
kyllähän niinku satumainen onni kävi kun tämä firma lähti
menemään, mutta kyllähän ne antaa sille sattumalle
mahdollisuuden ne yrittää epäonnistua yrittää uudestaan ja
ja niin kauan yrittää, että sitten sitten lopulta onnistuu.
Se näyttää että olipa osaava, vaikka se oli vain niin
annettiin sattumalle mahdollisuus, että nyt pääsi
semmoiseen aaltoon mukaan ja ja ja tota.
Ilman muutahan siinä onneakin on, mutta kyllähän se paljon
taitoa myös tarvitaan, että ja ja ymmärrystä nähdä se se
mahdollisuus että tuossa saattaisi olla, että semmoinen
paikka jossa johon kannattaa iskeä, että jos aina vaan niinku
pelaan varman päälle ja minimoi riskejä niin silloin ei myöskään
tule koskaan tarttuneeksi sellaiseen mahdollisuuksien,
joka saattaakin viedä hurjasti ylöspäin.
Onko oikeassa, että yksi sellainen ihmisten sanotaanko
yleisin virhe? Rahan käsittelyssä tai sen
käytössä on se, että se pitkäjänteinen sijoittaminen
tuntuu usein aika vaikealta. Onko sulla näkemystä siihen,
miksi me ollaan niin kasvanut, että se tuntuu jotenkin
hankalalta? Joo se on toi yksi on taas se se
valtio valtiokeskeisyys, että että kun valtio huolehtii myös
eläkkeistä niin me ei tarvitse miettiä miettiä edes sitä.
Meillä on opittu sitä tavallaan niinku.
Sitä ei ole tarvinnut opiskella. Ja ja tota ja onhan siinä myös
hyvin, hyvin tämmöinen inhimillinenkin piirre että
tuota. Että jos me jos me niin kun
ajatellaan että että joku sun palkassahan me aina maksetaan
meidän meidän tuota eläkemaksuja, että jos me
saataisiin se isompi palkka niin kun itsellemme sitten
mietittäisiin että kuinka paljon tästä laitettaisi nyt sitten
vanhuuden kohdalle, niin kuinka monesti sitten kuitenkin se
kreikan loma veisi, voit sitä siitä tuota sijoittamisesta
että. Että kyllä se niin kuin.
Kyllä mä luulen että sen tää inhimillinen tää tämmöinen tota
kärsivällisyys ja se kurinalaisuus ja sen puute on
varmaan paljon syynä myös siinä, että missä sitä sitä säästämistä
ja sijoittamista ei sitten tule tehtyä.
Mä muistan itse kun tota jonkinlaista pikkurahasto sivua
tuossa on nyt sitten viitisentoista 20 vuotta
pistänyt itselle sivuja. Muistan sitten kun tuli tuliko
jotakin ensimmäisiä näitä dropeja kun pankista soitettiin.
Ihan musta oli esimerkiksi sitä toimintaa että sieltä soitettiin
että nyt ei kannata sitten tota. Sanotaanko, että älä vuoteen
katso sinne. Koiran sopia, että vuosi puoli
toista, että jatka ihan samalla tavalla, mutta älä älä mene.
Tee itsellesi elämää helpommaksi, että älä mene nyt
katsomaan, että jatka vaan samaan malliin, että kaikki
tulee menemään ihan hienosti ja mä pidin sitä niinku ihan
esimerkillisinä palveluna, koska jos sitä puhelua ei olisi tullut
niin en mä nyt olisi alkanut reagoimaan, mutta aika moni
varmaan olisi tommoisessa tilanteessa.
On se helppo hetki panikoida. Juuri näin ja ja aivan liian
moni tekee sen virheen, että sitten myy.
Kun silloin olisi aika niinku. Hän ostaa ekstra paljon.
Mä olen mennyt. Mulle tulee jyrkästi alas niin
silloin pitää aina ostaa kun tulee se dippi.
Tähän mennessä kaikki dipit on niinku pompahtaneet vielä
ylemmäs sitten että se on vaan niinku alennusmyynti ja silloin
pitäisi iskeä niinku sikalimppuun ja liian moni
käyttäytyy ihan just toisin päin ja rupeaa myymään ja ja tota
pahentamaan vaan omaa tilannetta.
En nyt kerro mikä pankki antoi tällaisen vinkin, koska sitten
sovittiin että tekaisesti puhutaan, mutta kun sai näitä
kovin kovin vapaita silloin sai että ei tarvinnut.
Välttämättä tota noin niin lisätään lainaa kun on
asuntolainaa esimerkiksi niin sanoivat että tehdään niin että
otapa tästä nyt nää covid vapaat ja tuuppaa ne tonne
sijoituksiin. Joo todella hyvä todella
semmoista mun mielestä, että ihan niinku hyvää palvelua, että
tällaista tällaista voipi tehdä ja pidetään sitten kuitenkin
huolta ihmisistä. Onko olemassa joku semmoinen?
Yksinkertainen tai se ei voi olla kovin yksinkertainen, koska
muutenhan me kaikki tehtäisiin, mutta sellainen taloudellinen
ajattelutapa, joka erottaa sitten varakkaat muista.
Me helposti ajatellaan, että varakkaat on aina tiheiäkin,
että ne on niinku tarkan markan ihmisiä mitä rikkaampia, niin
sitä tarkan ainakin suomalaisista tuntuu silleen.
Ei ehkä maailmalla, jossa elvistellään sitten
clamborghineilla enemmän ja kaikella muulla.
Mutta onko semmoinen joku ajattelumalli?
Kyllä kyllä mä oon ainakin niin kun ihan tällainen kun.
Ilman tutkimuskirjallisuutta sen kummemmin tästä aiheesta
lukeneena, niin kyllä kyllä ja itse asiassa oonhan mä nyt
jotain lukenutkin tästä aiheesta, että kyllä se niinku
ilman muuta tää. Että kun mietitään että että
tota. Että kyllä se ilman muuta niinku
kun ymmärretään että rahan. Arvoni sitten osaltaan myöskin
niin kun miettiä että mihin sitä käyttää.
Itsekin toisaalta toisaalta silloinhan siksihän ne on
sellaiset ihmiset monesti sitten varakkaampia, jotka ei lähde
kaiken maailman kotkotuksiin mukaan ja että on tarkempia.
Mutta tota musta se on. Se on eri asia sitten kun kun ne
ääripäät jotka sitten. Maksimoi kurjuuttaan, että voisi
sijoittaa että. Että sitten.
Ei osata autoa ja olla mahdollisimman pienessä kämpässä
ja ja tavallaan niinku ei osata päiväkahvia ja kaikki niinku
minimoidaan, jotta siellä tilillä olisi mahdollisimman iso
numero niin. Onko toi niinku nykytrendi
tuntuu jotenkin lehdistä kun katsoo että nuoriso lähtee tohon
mukaan ja tai jotenkin ei. En mä koe että tota on ollut
silloin joskus 90 luvulla tai sillä on ollut rahaa.
Missä semmoisia semmoisia, niin kun esimerkkejäkin on on niinku
matkan varrella. Ollut että sitten on niinku se
on mennyt vähän niinku överiksi, mutta se on minusta se on niinku
semmoinen ääripää sittenhän, mutta se varmaan se suurin osa
varakkaista on semmoisia niinku että että niin joko voi pitää
niitä pihvinä, mutta sitten tarkemmin katsottuna ne onkin
vaan niinku ne ymmärtää että mihin se rahaa kannattaa laittaa
että, mutta ehkä se suurin erottava tekijä on se
kärsivällisyys ja se kurinalaisuus, että että tuota.
Että kun niitä on niitä ihania mielitekoja sitten.
Että laitanko mä ja siksi on esimerkiksi semmoinen
kuukausisäästäminen. Hirveän hyvä kun jos sä menet
automaattisesti rahaa, että jos sä joka kuukausi pitäisi se
päätös tehdä, että mitä mä laitanko mä sijoituksiin vai
kulutanko mä tän niin. Niin se menisi aivan liian usein
kulutukseen, että että kyllä se sillä tavalla kaikki joka voi
itselleen tehdä temppuja, jotka niinku automatisoi sitten
säästämistä, niin se varmasti se se oma mielen heikkous ja niinku
me kaikilla näitä on näitä heikkouksia, niin saadaan sitten
vähän pois, että yksi tapahan tätä ajatella on se, että ottaa
niinku sijoituslainaa. Että siellä siinä tulee
tavallaan niinku 2 2 etua että sitten tulee niin kun velkavipu.
Kun ottaa lainaa ja sijoittaa sen ja toinen on se, että kun
sitä jos sitä lainakorkoa kun sitä täytyy maksaa takaisin,
niin sehän on pois sen päivän kulutuksesta kun se meni se
lainakorko niin tavallaan tavallaan saa sen velkaviuluun
ja myöskin sen, että sitten se tämän päivän kulutus niin kun
vähän pienenee kun sitä menee sinne lainakorturista niin
tämmöiset nehän kaikki niin kun niin kun tuota.
Tavallaan niin kun automatisoi sitä ja tekee helpommaksi sen
sijoituspäätöksen kun se on jo itselleen niin kun tehty tehnyt
tämmöisiä commitmenttejä. Niin, että se ei ole aina
jokaisen päivän päivänä erikseen päätettävä asia, niin sitten se
aina. Miksi se kuluttaminen tuntuu
niin palkitsevalta meistä just tälleen lyhyellä aikavälillä?
Niiniseksi niin koska? Koska ihminen kuitenkin koska
tota rahallakinhan on enemmän. Arvaa kun on tässä ja nyt kun
että jos jos sä oot siksi hän pitää maksaa korkoa koska koska
tuota se joka antaa sen lainaksi niin minä saan sen rahan heti
mutta sitten miten, mutta se joka lainaa sen minulle niin
sillä sitä rahaa ei ole nyt niin jotta se suostui sen mulle
antamaan. Mun pitää maksaa korkoa.
Sille, että hän, että hän saa sen rahan sitten myöhemmin.
Että hän saa sen kompensaation siitä, että hänellä ei ole heti
sitä rahaa. Aivan siis.
Se on aikapreferenssi tavallaan niinku taloustieteilijät sanoa,
että että ihminen vaan arvostaa sitä, että se on tässä ja nyt,
eikä eikä tuota sitten omassa tulevaisuudessa.
Jos ajatellaan tavan kansalaista joka taloutta miettii niin niitä
pelkoja on tietenkin aika paljon.
Tuntuu koska varovaisia ollaan vielä nyt ehkä hieman enenevissä
määrin on alkanut sijoittaminenkin kiinnostua.
Totta kai siellä on se. Eläke eläkkeen saamattomuuden
pelko. Mikä nyt sitten nuorisolla alkaa
olla aika kova, että tuskin sitä koskaan enää saadaan, mutta onko
semmoisia pelkoja jotka sun mielestä on vääriä?
No tää eläkkeen saamatta jääminen.
Se pelko on väärä, että kyllä kyllä tuota kyllä maailman
täytyy mennä ihan totaalisesti sekaisin, jos jos tämä päivän
nuori ei saisi eläkettä ja että kyllä ne on niinku todella
hyvällä. Hyvällä, että alkaa saamaan sitä
97 vuotiaana. Ehkä, mutta silloin myös eletään
120 vuotta niin totta, että kuitenkin meillä on pidentynyt
se aika, joka me kun me ruvetaan saamaan eläkettä, niin me
kuollaan. Niin sehän on koko ajan vaan
pidentynyt, että silloin kun eläkejärjestelmä joskus 5 markia
saksassa tehtiin, niin silloinhan keskimäärän niin
niin. Elinikä oli lyhyempi kuin sen
milloin ruvettiin saamaan eläkettä.
Nyt hän sitten vaan tässä on liikaa mennyttä eläkejärjestelmä
siihen, että että me me elinikä on pidentynyt, mutta eläkkeelle
jäämisikä ei ole ja siksi tää siksi on.
Se on yksi. Ehkä se suurin syy, että miksi
me ollaan. Miksi meillä on tämä tota, miksi
meillä menee niin paljon rahaa nyt eläkkeisiin on se, että kun
jengi rupeaa elää vaan niin pitkään sen jälkeen kun ne on
jääneet eläkkeelle ja siksi minusta on ihan kohtuullista,
että me ruvetaan nostamaan myös. Että eläkkeelle jäämisikää.
Mitähän olisi mahdollista, että joskus tulisi sellainen tilanne
kun muistaakseni puhuttiinko nyt viime vuonna, että
todennäköisesti viime vuosi oli se milloin ensimmäinen 150
vuotiaaksi elävä ihminen on syntynyt tieteilijän mukaan?
Niin siinähän olisi, jos eläkeikä olisi silloin 70, niin
siinä kerkeää 80 vuotta olla vielä sitten nostamassa
eläkettä. No eihän mikään järjestelmä ei
kestä sellaista. No hei ei todellakaan.
Toi oli silmiä avaava. Näin niinku kun täällä ihan
väkisinkin vähän semmoinen saavutus, jossa edustaja ei
luovuta ja jos ne on kerran ollut niin niistä pidetään
kynsiä hampain kiinni vaikka maailma muuttuu ja se on ehkä
sellainen. Että kaikkien tarvitsee vähän
ravistella itseänsä. Kyllä kyllä.
Miten tota? Oletko vertaillut maailmaan
muuten näin niinku suomalaisten talousymmärrystä minkälaisessa
kantimissa se suomalaisilla on verrattuna muihin maihin?
No no. No tota.
Emme sitä sillä tavalla osaa muuten sanoa kuin tähän, että
hän. Tavallaan niinku
eläkejärjestelmän osalta, että ruotsissahan tätä
kansankapitalismia on on edistetty.
Toisaalta sillä tavalla, että ihmiset saa itse päättää, että
minkä verran laitetaan sitten. Että antaako yhteiskunnan valita
minne sijoitetaan ja vai ei? Minkä verran itse saa niinku
päättää että oliko osakkeisiin? Laitetaan että sehän ilman muuta
sitä tietämystä ja talousosaamista lisää.
Kun sä se tulee niinku omakohtaiseksi että minun minun
eläkerahasto on kyse. Toinen on sitten tän
kansankapitalismi muuten että sillä on osakesäästötilin
oikeudet on niinku paljon laajemmat ja voisi sijoittaa
myös rahastoihin ja ja somessahan voi ostaa vain
suomalaisia osakkeita sinne osakesäästötilille että.
Että tällaiset asiat ilman muuta niin kuin lisää sitä.
Tietämystä kun kun itse saa tehdä ja ja se joutuu tekemään
että että sikäli mä niinku veikkaisin että keskimäärin
niinku näissä. Niissä maissa, joissa eläkkeet
on enemmän omalla vastuulla niin niin tota siellä se tietämys on
parempaa. Jos ajatellaan niinku
amerikkalaista perus perusten stereotypiaa että että tota me
ajatellaan naimisiin ja perus perheen niin ne on mitä koko
ajan säästää eläkettäsi varten. Sun pitää koko ajan säästää
lasten niinku college-maksuja varten sun täysin riippuen
tietysti vähän työpaikasta minkä verran pitää sairaus kassaa
pitää vai onko se vakuutettu vakko ei että.
Ja sitten pitää vielä asuntolainaa maksaa niin
kyllähän siinä on. Se on paljon enemmän niinku
tuota sitä yksilön vastuuta kuin suomalaisessa systeemissä.
Joo joku tarina kuulin tuossa, että kun oli ollut vähän
vaikeampi synnytys amerikassa, niin oliko niin että lapsi pääsi
collegista samaan aikaan kun saatiin se synnytys vaan.
Joo maksettua joo että joo juuri.
Nelikymmentä vuotta menee siinä kun maksat sairaalalaskuja.
Mites sitten nyt kun? Tulevaisuus on jo täällä ton
tekoälyn suhteen, niin onko meillä kohta kaikilla kännykässä
sellainen tekoäly, että sinne vaan kun syöttää, että nyt
haluan että rahaston ja sijoitukseni tuottaa päivästä
toiseen voittoaan? Joko se tekoälykohta osaa tehdä
sen, ettei tarvitse asiantuntijoita siihen?
En mä toi tota. Kyllä tää varmaan
automatisoituu. Joo, mutta jos tavallaan.
Jos tilanne jos ajateltaisiin hetki, meillä olisi hetken
tuollainen systeemi niin kaikki raha menisi siihen kohteeseen
niin sittenhän tuota ne tuotot sulaisi siinä kun sinne tuota.
Sitten ne se kyllästettäisi se markkinaan ja silloin siellä ne
tavallaan hinnat nousisi. Tavallaan niin kun nytkin, että
että nyt on vaikea enää tekoälyfirmoilla tienata kun
tuota ne on jo kerenneet ne hinnat niin korkealle.
Että tuota. Sikäli mä en usko että
tuommoista tilannetta koska koskaan tulee, mutta ilman muuta
se nopea siis tavallaan niinku se.
Automatisoitu ja nopeutuu ja ja kyllähän tää niinku tänä päivänä
jo niin on on. Se on kyllä hyvin vaikeata
valistunutta sijoittajaa vakuuttaa siitä, että
kannattaisi tämmöisen aktiivisesti manageroidun
ihmisen ihmisen valitseman osake siis tämmöisen niinku.
Tämmöisen sijoitusrahaston niinku sijoittaa, koska se
maksaa niin paljon enemmän kuin napassiiviset niinku ETFT tai
indeksit. Että että siinä mielessä kyllä
varmaan tämmöinen maailma niinku vaan leviää että se
automatisoitu tulee halvemmaksi ja sikäli jää myös sijoittajalle
enemmän siitä sitten sitä nettotuottoa.
Niin, eli jos joku tuollaisen tekoälysysteemin keksii ja
varmaan on jo keksinytkin kaikkea sitä jo käytetään, niin
se pidetään aika visusti sitten pienen piirin tiedossa, jotka
siitä sitten ei kannata kaikille jakaa jotta hyöty elää niin.
Niin tai tai sitten tai sitten aluksi sitä mainostetaan ja
kaikki sitten ne voittaa markkinat ja niitä rupeaa
tulemaan hurjasti muitakin ja ja sitten tota mitä mitä sitten
tapahtuu mutta. Mutta varmaan joo, tämmöinen
tekoälypohjainen. Aktiivisesti manageroitu salkkua
niin varmaan kyllä mä luulen, että niitä niitä tuota lisätään.
No mitä mitä kuuluu kryptovaluutalle ja
digitaaliselle rahalle? Muistan joskus kun leikillä
heitettiin kollegan kanssa, että olisiko pitänyt bitcoineja
ostaa. Muistan sen päivän kun ei
ostettu kun oltiin sitä mieltä että ei se sieltä enää nouse.
No tuosta on nyt sitten jo 20 vuotta aikaa ja aika paljon
enemmän sitä pätäkkää olisi jos silloin olisi se 500 € per mies
sinne laitettuun. Oltaisiin ihan eri eri puheissa
niin tota onkin silleen niinku loppua se on.
Koko ajanhan se nyt ei enää kannata.
Nyt ei enää kannata, mutta sitten se vaan koko ajan tuntuu
nousevan. Joo nyt tota mä en oo niin
seurannut kryptovaluuttaa, että jos joku asiantuntija nyt tätä
kuuntelee niin se se tota polttaa kääminsä.
Mutta tota mullahan oli mulla se sama muistikuva tuosta että että
silloin silloin ajattelin kun. 15 vuotta sitten että.
Pitäisikö ja mut silloin se fiilis oli se että se on niin
laitonta puuhaa että ei se voi siitä ei voi tulla mitään.
Mutta eihän se ollenkaan mennyt sillä tavalla ja.
Ja, mutta tuota ja sitten tähän rinnallehan on tullut se, mikä
varmasti niinku etenee on tämä teknologia, koska nythän
tavallaan keskuspankin taho on suunnittelemassa tämmöistä just
saman teknologiaan perustuvaa niinku digitaalista rahaa.
Joten siinä mielessä tämmöinen kryptomaailma kyllä on tullut
jäädäkseen, mutta miten sitten näiden kryptovaluutat niin kun
nehän niillähän on ikuisesti se ongelma että kun sitä no your
custoveria. Tämän niin kun että minne se
mistä se raha tulee ja minne se menee, niin kun se on niin
suojattua niin siitähän ei voi sikäli koskaan tulla ihan
tämmöistä kunnon laillista laillista puuhaa tai siis se tai
siis se laittomuuden, niin kun tuota elementti jo siellä aina
sitten olemassa. Ja ei ihme jos trump tykkääkin
näistä näistä puvuista sitten mutta mutta onhan tämä niin
pitkään ollut ja kasvanut, että ne ne jotka sietää hurjaa
arvonvaihteluita. Ja kestää sen, että sen.
Kryptovaluutan muuttaminen tavalliseksi valuutaksi.
Se ei olekaan kovin simppeli ja siinä voi olla aika hurjat
valuutan vaihtokustannukset niin niin kyllä tää varmaan tää tää
maailma on tullut ja ja se yks esimerkkihän siitä on.
Se kun me katsotaan tätä kullan hinnan kehitystä.
Niin sehän on tullut vähän tämmöiseksi niin kun.
Uudeksi sijoituslajiksi jos meillä on niinku osakkeita ja
velkakirja ja sitten meillä on noita kultaa ja.
Metalleja ja sitten meillä on nää kryptot että näin sitten tää
on vähän laajentunut. Tää assetti maailma ja sikäli
toisaalta sehän lisää hajoituksen hyötyjä.
Ja ja näin, että on siinä myös semmoisia hyviä puolia, että
kyllä mä silti luulen että ne on tulleet jäädäkseen, että että se
se joka haluaa että tää opiskellaan niin.
Niin tuota. Kyllä se kyllä se on
keskuudessamme se asetteluokka varmaan niin kun.
Se on tullut jäädäkseen, mutta että milloin siihen kannattaa
ostaa, niin siinä ainakin kannattaisi harkita tätä, että
osta dipistä, että osta ihan huipulla, että ne laskut vuonna
kanssa aika hurjasti. Aki kangasharju mikä on
semmoinen yksi asia joka nyt nostetaan esiin mä aina
tiivistellään tässä semmoiseen ei tarvitse olla yksikään
siniseen laatikkoon mitä kouluaikana oli koulukirjoissa
sellainen tiivistys niin mitä mitä?
Tuota on semmoinen semmoiset tärkeimmät asiat, jotka
tavallisen ihmisen pitäisi rahastaa ymmärtää.
Tuota. Korkoa korolle ilmiö on niin
kuin maailman niin kuin yksi ihanimmista siunauksista, että
se kannattaa opiskella. Onko tota rahaa enemmän?
Näetkö sä sen käytännön työkaluna vai psykologisena
voimana joka pitää tän maailman pyörimässä?
Tota. Onpa hyvä kysymys.
Kyllähän tiihan ympärillä paljon pyörii, mutta silti mä luulen
että että jos vedetään vastaus toiseen äärimmäisyyteen, että
jos me ei tässä tätä kaikkea vain rahan vuoksi, niin eihän
meillä olisi motivaatiota. Meidän motivaatio loppuisi, jos
kyse olisi vain rahasta, että kyllähän kyllähän niinku
maailmassa ja elämässä on paljon tärkeämpiäkin asioita että.
Mullakin on tuota perhe ja. Ja tota vaimo ja 2 lasta ja 3
koiraa. Niin niin tuota se me helposti
tullaan aliarvioiksi. Niitä elämän kuitenkin niitä
perusasioita, että että tota kyllä ne on kuitenkin sitten
lopulta ne ne asiat, jotka pitää meidät hengissä.
Ei se. Se raha pitää ehkä fyysisesti
meidät hengissä, mutta jos me mehänkin ajatellaan henkisesti,
että näitä asioita, että mikä meitä motivoi.
Niin ei se pelkkä raha niin kun ei se pelkkä raha vie meitä
niinku eteenpäin. Kyllä se on halu halu halu mennä
niin kun. Haluaa mennä elävässä muuten
eteenpäin. On kuitenkin selvä, että se
tärkeämpi juttu. No jos ollut ihan loistava
lopetus, mutta koska mulla on tapana aina se pilata niin mä
pilaan sen nytkin koska mulle tuli vielä yksi kysymys mieleen,
sitten tää sä olit jo alunperin suunniteltu että se meni näin,
että jos ihmiset ymmärtäisivät rahaa, miten maailma voisi
muuttua. Mutta mä rupesin tässä
miettimään, että jos kaikki ymmärtäisi rahaa niin kun
briljanteimat talouden ja rahan ymmärtäjät niin kestäisikö se?
Kestäisikö koko koko niinku järjestelmän?
Ilman muuta kestäisi. Ilman muuta kestäisi ja tota.
Mitä miten maailma sitten muuttuisi, jos palataan siihen
alkuperäiseen kysymykseen, mikä olisi semmoinen niinku utopia?
Kyllä mä luulen, että me satsattaisiin niinku esimerkiksi
suomen tapauksessa. Niin me edelleen niinku
mietitään että. Että miten tästä suomen
ongelmista selvitään ja mietitään että mistä leikataan.
Ja mistä mistä kurjistetaan? Ja sitten jos joku sanoo että
eikä kun meidän pitää painaa kaasua ja jarrua samaan aikaan
että jostain leikataan niin se ei pelkällä leikkaamella tää
selviä vaan meidän pitää satsata siihen kasvuun.
Ja silloin kun satsataan kasvuun se tarvitsee rahaa.
Se on investointi, mutta se investoinnin määritelmä on se,
että sähän nyt maksa, jotta saat tulevaisuudessa vielä enemmän,
että jos me ymmärrettäisiin tän kasvun sivullisuus meidän
kaikkiin elin hyvinvoinnille elintasolle, niin kyllä meidän
maailma olisi parempi silloin kun se, että me me me liian moni
ei sitä ymmärrä vieläkään. Niin se mulla vielä tulee
mieleen kun valtiot on velkaantuneita ja hirveitä
määriä on velkaa kaikille. Onko sitä ikinä edes tarkoitus
maksaa takaisin? Pystyykö niitä niinku maksamaan
koskaan? Tässä ne on hirveän pitkiä
lainoja tonne ja lisää otetaan koko ajan.
Joo siis joo tota yksittäinen velkakirja aina maksetaan pois.
Mutta, mutta valtiothan ei halua päästä siihen, että olisi voinut
olla velkaa vaan yleisemmin sitten kun velkakirja erääntyy.
Suomessakin keskimäärin se taitaa velkakirjoja.
Niitähän on niinku hyvin lyhyistä sinne sinne melkein yli
yli 10 vuoteen. Reilussa mä en tiedä että mikä
se suomen visio onko onko kolmekymppisiä edes, mutta
kuitenkin keskimäärin 7 vuotta kun velkakirja erääntyy niin
sitten otetaan uusi velkakirja jolla maksetaan se pois ja
sitten peli jatkuu. Ja sitten jos valtio velkaantuu
niin sitä pitää tehdä kokonaan uutta velkaa, mutta sitä
vanhaakin velkaa niin sanotusti rollataan uudella velkaveldalla
eteenpäin. Ja ja tuota.
Ja se sillä tavalla vieläkään aina on velkaa ja me tarvitaan
sitä velkaa, koska se velalla on paljon hyviä puolia.
Esimerkiksi se tuo kontrolli ja tähän hommaan, että kun niillä
velalla on se korko, niin sitten me tiedetään, että miten
markkinat hinnoittelee sen suomen riskin, niin se on myös
tota päätöksentekijöille semmoinen niinku merkki että
onko se meidän talouspolitiikka kunnossa vai ei, että
minkälainen riski lisää sillä markkinoilla nyt sitten tulee
niin. Niin se on yksi näitä velan
meillä on hyviä puolia ja toinen on tietenkin se, että me voidaan
nyt sijoittaa asiaan. Joka tuottaa sitten
tulevaisuudessa enemmän, että että velkaana tarvitaan vaikka
ja ja velkaantuminen tulee aina jatkumaan, mutta se yks
yksittäinen velka ketä se aina sitten joskus erääntyy, mutta
sitten sille autetaan uusi velkakirjoja tilaus.
Kuinka paljon sä tota? Pyörittelet päätänsä, kun katsot
meidän maamme poliitikkojen puheita tossa vähän jo alussa
jotakin sanoit, mutta että minkälaisissa käsissä me ollaan
näiden päätösten suhteen? Mä mä luulisin, että no
tietenkin on olemassa se yks laite, joka joka, johon mä,
jonka tavoite on vaan. Sisätä julkista sektoria ja
lisätä veroja, mutta mutta niiden järjenjuoksuista mä en
ole ihan että ymmärtääkö ne edes mistä ne puhuu.
Mutta siis se valtaosa poliitikoista tasan tarkkaan
tietä missä mennään. Ja ja ja mitä tää velka
tarkoittaa ja mitä sun ongelmat tarkoittaa?
Mut se ydin on se, että osalla poliitikoista on sellaisia
äänestäjiä, että jos ne tekee semmoisen päätöksen että että
tuota velkaantumisessa pienennetään niin ne ei tule
uudelleen valituksi, että miten ne pystyy sen järkevän
talouspolitiikan, joka he itse tietää, että pitkällä aika
ylläpitää tehdä. Niin myymään äänestäjilleen.
Niin että äänestettiin rankaise ja kun äänestäjillä.
Meillä on hurjasti julkisella sektorilla ihmisiä töissä tai
saavat julkiselta sektorilta tuota tulonsiirtoja.
Ja tietenkin ne jotka sitten leikkauksen kohteeksi joutuvat,
niin ne miettivät sitten että helkkari toi toi poliitikko.
Nyt multa leikkasi, että äänestä jotain toista niin.
Että ei tää on se ongelma että mä poliittinen dynamiikka
demokratia. Tässä mielessä demokraattinen
päätöksenteko ei se ettei kun 90% poliitikoista ymmärtäisi,
että mistä on kyse. Päätetään, ei poliittiseen kuin
positiiviseen nuotiin. Mitä positiivisia asioita näet?
Talouden rintamalla siitä on paljon vaan kaikki lehdet täynnä
sitä että päin persuuksia menee nyt kaikki, mutta jotakinhan
siellä on näkynyt, että on jopa kasvua jollain saralla tulossa.
Kyllä joo juuri nyt. Jos nyt ajatellaan, että
hormuzinsalmi ei pilaa näitä tätä peliä, se se se voi pilata.
Mutta jos ajatellaan että ei pilaa niin vielähän on
vähittäiskauppa lähtenyt kasvuun.
Tukkukauppa on lähtenyt kasvuun, autokauppa lähtenyt kasvuun.
Tuota teollisuustuotanto on lähtenyt kasvuun.
Teolliset tilaukset ollut hyvässä vauhdissa.
Kotitalouksien tulot on kasvanut nopeammin kuin kulutus jo
vuodesta 2019, siis 7 6 7 vuotta.
Me ollaan niinku säästetty enemmän kuin sitä aikaisempana
kolmenäkö vuonna tai tai iskuinka kauan.
Meillä on hirveän pitkä periodi, jolla ihmiset on säästäneet.
Niillä on enemmän rahaa kuin niillä on kulutettu.
Niin kun tämä lähtee vaan tästä pyörimään ja niin kun se nyt
näyttäisi, että se olisi lähdössä.
Korot ollut matalalla nyt pitkään ja.
Ja näin niin tota, jos jos ne korot ei vaan lähde uudestaan
kasvuun, niin kyllä tässä on selvä niinku mahdollisuus
tämmöiseen käänteeseen. Ja sitten vaan pitää toivoa että
me löydettäisiin niitä innovaatioita ja uusia
vientituotteita, jossa jotka meiltä on toistaiseksi nyt
puuttuneet kun me menetettiin nokia closter ja paperi paperin
vienti, niin niiden tilalle ei ole saatu kunnolla uutta ja kun
ne kun me keksitään niin niin tää näyttää ihan ihan hyvältä.
Ja startup-maailma näyttää siltä, että kyllä sieltä hyvä on
tulossa, että niiden pitäisi vaan päästä nyt kasvamaan
teräväksi isoiksi. Eli, siellä on mahdollista, että
se näin monenko vuoden tauon jälkeen suomen talous olisi
nousussa? Eikö se ollut aika kauan?
2008 me ollaan meidän elintasohan on niinku jos BKT
per capita katsotaan niin me ollaan edelleen vuonna 2008
alapuolella, mutta siihen matkan varrelle jo.
Tuota. Niinku sopii monenlaista
kehitystä, että aluksia 2008 viiva 14 tultiin rytinällä alas.
Sitten me noustiin suunnilleen saman verran 2014 viiva 2019
melkein samalle tasolle ei ihan, mutta sen jälkeen on ollut taas
ihan nolla ollut koronaa. Ei ollut sotaa ja ollut
inflaatiota ja nyt on korkusia ja muuta, että tässä on niinku
monenlaista, että se menneessä on se kasvu lähteä liikkeelle,
mutta nyt nää kriisit on sen sen syöneet ja.
Ja toivotaan nyt että tota. Kriisit vähitellen väistyisi.
Nythän se putin joo tutisee ja ja trumpkin jo nukkuu
kokouksessa, että ehkä kohta päästään niin siinä molemmista.
Eroon mä oon sitä mieltä kanssa, että ei se tarvita enää kun se
keväinen jääkiekon maailmanmestaruuskatu niin ei
kyllä. Pelkästään euroviisut ei tullut.
Se on saanut kiva käydä saada. Sitten lätkäkulta ja sen jälkeen
talouskasvuun niinku 90 niin eihän se ole niinku 95
kärjistetty. Hei aivan mahtava.
Kiitos oli. Suorastaan järkyttävän hieno ilo
jutella sun kanssa tästä asiasta, mistä minäkään en
kaikkea ymmärrä, mutta nyt kuuntelijatkin sai sitten
varmasti tästä nyt. Lisää työkaluja siihen oma
ajattelemiseen rahan kanssa kun päivittäin tekee hommia.
Mahtavaa. Kiitoksia.
Oli todella kiva seuraaja. Osallistu facebookissa mitä
tulisi tietää podcast ja instassa nimellä MTT podi.