Että nää ihan elämänsä viimeiset vuodet, niin kyllähän on ollut
aivan selkeästi niinku se tavallaan ainoa vaihtoehto.
Mennäänpä aivan alkajaisiksi vuoteen 49 ennen ajanlaskun
alkua. Rooman valtakunta on maailman
mahtavin, mutta sisältä se on alkanut rakoilla.
Yksi mies seisoo pienen joen rannalla, ei armeijan keskellä,
ei taistelussa, vaan hiljaisessa hetkessä ennen päätöstä, jota ei
voi perua. Hänen nimensä on julius g, ssä.
Hän tietää, että jos hän astuu tämän joen yli, hän ei riko vain
lakia. Hän rikkoo järjestyksen.
Hän pakottaa koko rooman valitsemaan puolensa ja silti
hän astuu. Tämänpäiväinen ei ole vain
tarina. Yksi vallanhimoisesta miehestä.
Tää on tarinajärjestelmästä, joka oli jo valmiiksi murtumassa
tarinaeliitistä, joka menetti otteensa ja kansasta, joka
halusi jotain muuta. Mutta ehkä tärkein kysymys ei
ole se mitä keisar teki, vaan miksi juuri hän pystyi sen
tekemään miten yksi mies onnistuu siinä missä muut
epäonnistuvat. Miksi valta kasautuu ja miksi se
lopulta aina kohtaa vastareaktion?
Tässä jaksossa me ei käydä läpi pelkkiä tapahtumia yritetään
hieman myös ymmärtää logiikkaa niiden takana.
Miten julius gessar nousi valtaan?
Miksi hän ylitti rubikonjoen ja miksi hänen tarinansa päättyi
senaatin lattialle tikareiden ympäröimänä?
Ja ehkä samalla me ymmärretään jotain olennaista vallasta ja
ihmisestä, koska vaikka tästä on yli 2000 vuotta, tämä tarina ei
tunnu vanhalta. Tämä on mitä tulisi tietää.
Olisko nyt sitten Otsikko jos olisi jonkinlainen tällainen
sivuotsikko historian suuren henkilöitä.
Otsikon alla me ollaan lähdetty tai minä olen lähtenyt tässä
mitä tulisi tietää podcastista tälle maalaistermeille vähän
perse edellä puuhun tuossa aikaisemmin, koska tuota mä olen
jo kleopatrasta juteltu ja sitten kuitenkin kun kleopatra
on ollut käsittelyssä niin sitten siinä tietenkin tulee
että. No mutta miksei sitten ole
julius keisarista vielä juteltu ja nyt se on aika, koska minä
bongasin, että nyt on vieras joka jonka haluan ehdottomasti
tähän mukaan. Valaisemaan tämän suurhenkilön
tarinaa maria jokela. Tervetuloa mitä tulisit jotain
podcastiin. Kiitos tosi paljon.
Tosi hauskaa olla täällä. Saanko törkätä tällaisella
niinku mä en tiedä nyt onko täyttää vähän ehkä
provokatiivinenkin kysymys, mutta jos mä lähden tällaisella
liikkeelle kun lähdetään tätä. Keisarin tarinaa purkamaan niin
oliko julius cessar vai kesar kumisen?
Nyt sanotaan ensinnäkin, se ei ollut se eka kysymys, mutta.
Joo se on gessar eli eli latinalassa aina c kirjain on
kova k. No niin eli siinä mielessä
sanoin ekan kerran oikein, niin oliko hän demokratian tuhoaja
vai sen eräänlainen väistämätön seuraus?
No joo no tietenkin kun puhutaan roomasta eli antiikin roomasta
niin ei voida kyllä puhua hirveästi demokratiassa, vaikka
sinänsä se tasavaltainen poliittinen järjestelmä
vaaleihin perustuikin, mutta se oli hyvin rajallinen.
Se, että kenen ääntä siellä kuultiin, että enemmänkin ehkä
ajatukset aina karkaa tuonne ateenaan kun puhutaan
demokratiasta, jossa siinäkin on ongelmia, että se ei tavallaan
se termi ikinä, että mitä me ymmärretään sillä termillä, niin
se ei samalla lailla. Mutta tota kyllä keisarista
varmaan voisi sanoa, että että vaikka tavallaan hän ei ollut se
joka antoi semmoiselle roomalaiselle tasavaltaiselle.
Valtiomuodolle kuoliniskun, niin kyllä hän oli se joka sitä
ravisteli ja jonka toimet sen järjestelmän rikkoi ja sitten
hänen seuraajansa keisari augustus on se, joka sen todella
sitten lyö kumoon. Mutta tota kyllä hän oli suuri
voima tässä kehityksessä ihan varmasti.
Onko tää justiinsa se syy? Tai se suurin syy että miksi
hänet niin hyvin niinku muistetaan ja nostetaan
tämmöisenä niinku isoimpana näistä esiin, koska roomahan oli
kuitenkin aika täynnä. Jos ei nyt ihan vastaavia niin
vallanhimoisia miehiä ja muitakin.
Joo ja nyt mitä enemmän tuota asian kanssa on viettänyt aikaa,
niin sitä enemmän alkaa tuntua, että vähän silleen
hullunkurisesti. Niin se on ennen kaikkea tää
hänen murhansa, joka on tehnyt hänestä kuolemattoman ja
tavallaan siihen kytkeytyy niin paljon sellaista mystistä
liittyen ennen kaikkea siihen, että mitä tavallaan, mitä kessar
tavoitteli. Oliko tämmöinen yksinvaltius,
jota sitten august? Us toteutti pidemmälti.
Hänhän hallitsi myös paljon kauemmin kelsahan hyvin
nopeasti, että hänhän ei tässä diktaattorin.
Elinikäisen diktaattorin tavallaan toimessa kerennyt olla
hirveän kauan, kunnes hänet sitten murhattiin, mutta niinku
nimenomaan minusta tuntuu, että se se hänen yllättäen tullut
salamurhansa, niinku tavallaan se on pyyhkinyt meiltä sitten
sen kaiken mahdollisuuden tietää, että mitähän tavoitteiko
hän oikeasti tällaista ja tiedetään antiikin kirjallisessa
lähteessä, että hänellä oli hirveästi erilaisia suunnitelmia
roomavaltakunnalle, miten se piti laajeta.
Mitä rooman kaupungissa oli tarkoitus tehdä ja nää kaikki
jäi tekemättä, niin ehkä siinä on enemmänkin siellä y.
Sellainen mysteeri mikä sitten tekee siitä kaisarista niin
kiinnostavan, että tavallaan mitä olisi tapahtunut, jos häntä
ei olisi murhattu? Kestää kuitenkin mahdollisti
näillä toimilla sen, mitä sitten tapahtui hänen seuraajansa
aikana. Eli eli oktavia amsterdam
myöhemmin tulee keisari augustus eli augustushan oli tämmöinen
arvonimi, minkä hän myöhemmin sai ja sen takia hänet sitten
muistetaan vähän eri nimellä historiassa, niin tavallaan kun
hän sitten. Mullisti tavallaan sen mitä
roomassa, mitä me tiedetään historiassa ja mitä siellä
tapahtui ja tavallaan niinku kaiken siitä.
Niin tavallaan sitähän ei olisi tullut ilman kesaria.
Niin tavallaan sen takia varmaan sitten se keser on niin
sellainen mielenkiintoinen hahmo.
Onko liioiteltua sanoa näiden kaikkien, mitä äsken sanoit,
että kesar niinku muutti? Muutti jotenkin sitä historian
suuntaa, mihin siitä oltaisiin menty.
Onko se niinku liioittelua vai onko se ihan kirjaimellisesti
totta? Kyllä sen oikeastaan noin voisi
tulkita, että tavallaan tämähän on aina jossittelua, että mitä
olisi tapahtunut, jos tätä ei olisi tapahtunut tai ei olisi
tapahtunut näin tai oliko minkälaisia suunnitelmia
kestävillä, mutta ihan selkeästi, että toki siinä
täytyy muistaa se, että keisarahan eli tämmöistä hyvin
myrskyistä aikaa, että tavallaan siinä oli semmoinen pohja
taustalla, että nämä tavallaan mihin hän sitten tarttui näihin
tilaisuuksiin ja ja muutti tätä systeemiä, niin siinä oli takana
kuitenkin se yleinen tilanne. Oman valtakunnassa eli samalla
vuosisadalla oli ollut jo muita sisällissotia ja se poliittinen
tilanne oli hyvin käynnistynyt ja tavallaan sellainen.
Mitä sitten tietyssä mielessä hyödyntämällä kesara pääsi tähän
vallankahvaan eli tavallaan siinä mielessä se ajan henki oli
sellainen, mikä mahdollisti tän kaiken sitten.
Otetaan vielä ennen kuin mennään siihen itse juliuksen elämään,
niin tota onko sellaisia selkeitä väärinymmärryksiä mitä
sulla tulee mieleen? Mitkä niin kun on?
Mitä kohtaat että ihmiset niinku ymmärtää keisarista väärin?
No siihen olen törmännyt aika paljon, että yleensä ajatellaan
tai saatetaan ajatella, että vaikka että keisari olisi, mutta
ensimmäinen keisari, kun sitten kuitenkaan meidän käsityksen
mukaan se keisariuus lopulta katsotaan alkavan vasta siitä
augustuksesta. Toki jo antiikissa tästä ei oltu
ihan varmoja, että tavallaan meillä on esimerkiksi tämmöinen
antiikin lähde, kun svetoniuksen.
Rooman keisarien elämäkertoja ja tämä teos, joka on siis
kirjoitettu semmoinen 100 vuotta.
Kesarin murhan jälkeen tai keisarin elämän jälkeen niin
nimenomaan siinä juuri just keisari on ensimmäinen rooman
keisari. Tavallaan että mutta mutta
kuitenkin. Niin kuin nykyään historian
tulkinnassa ajatellaan, että semmoinen niin kuin merkittävä,
että se tavallaan se tilanne sitten vakautuu siihen
keisarivaltaan, niin se alkaa sitten vasta siitä avustuksesta.
Ja sitten toinen tietenkin liittyy tuohon
diktaattori-sanaan tai tämä on jo aika paljon kommentoinutkin
aikaisemmin, eli tavallaan. Täytyy muistaa, että kun
puhutaan siitä roomasta eli antiikin roomasta, niin siellä
se mitä diktaattori tarkoittaa se titteli mikä on ollut
roomassa ja perustuu siihen tasavaltaiseen järjestelmään,
niin sehän ei ole ollut mitenkään alunperin tällainen
niin kuin hirmuvaltiaan titteli vaan se on ollut tällainen
kunnioitettu virka, joka on annettu hätätilanteessa jollekin
henkilölle, jonka tarkoitus on vakauttaa suht lyhyessä ajassa
se tilanne, mutta siitä on sitten tullut.
Tiettyjen henkilöiden, joista keisar on yksi.
Niin tavallaan toimien kautta sellainen pelätty.
Tavallaan sana ja se on sitä perua mitä myös me sitten
ymmärretään nykyään sillä diktaattorilla.
No mennäänpä sitten sinne alkuhetkiin, kukas hän oli ennen
kuin hänestä tuli ylöskessa? Kuka oli julius caessa ennen kun
oli julius gessar? Niin hänhän oli itse asiassa jo
kolmas, ainakin kolmas samanniminen henkilö sarjassa
eli eli tota myös hänen isänsä ja isoisänsä olivat täysin
samannimisiä. Perustuu tähän roomalaiseen
nimijärjestelmään. Hän on siis siinä noin 100 ennen
ajanlaskun alkua syntynyt. Tää on vähän sellaista arvailua
sen takia, että meillä ei ole lähteitä kirjallisia lähteitä,
jotka kertoisivat kesarin siitä lapsuudesta tai syntymästä tai
tai semmoisesta niin kun ensimmäisistä vuosista vaan
tavallaan sitten alkaa tää lähtee niin sieltä niinku hänen
suurin piirtein teini-ikäisyydestä, joka on jo
roomassa. Semmoinen kuitenkin niin kun
aikuisuuden kynnys, että silloin aletaan.
Tai niinku päästään osaksi tällaiseen aikuisten maailmaan
ja. Aristokraattiset nuoret myös
kihlataan hyvin varhain tässä vaiheessa, että että tota hän
oli kuitenkin roomalainen ihan aristokraattisessa suvussa,
mutta sinänsä tää suku ei ollut niin hirveän merkittävä sitten
ennen tämän just oli just kaisarin toimija, mutta tuota
siellä hän on sitten lähtenyt etenemään vähän niin kun ehkä on
ollut se ajatuskin tai toive, että aristokraattinen nuori
mies. Etenee urallaan hän on hyvin
varhaisessa vaiheessa sitten lähtenyt.
Hankkimaan 100 kokemusta mikä oli kaikkien näiden poliittisten
virkojen mikä on se tällainen mitä myös aristokraattiset
miehet tavoitteli ja tämmöinen puhutaan kurssusvanorumissa eli
tällaisessa niin kuin virkojen reitistä voisi sanoa.
Ja tavallaan siihenhän on sitten hyvin, hyvin varhaisessa
vaiheessa lähtenyt ja se on mennyt hänelle aina tosi hyvin,
että hän oli myös ilmeisen karismaattinen henkilö joka
tapauksessa. Eli.
Tavallaan tämä, että hän on aina päässyt uralla seuraavaan
vaiheeseen, niin perustuu monenlaisiin asioihin, mutta
siinä ytimessä on se. Että hän on ollut hyvin
tällainen, niin kun sosiaalisesti kyvykäs ja on
osannut sanoa oikeille ihmisille oikeat sanat ja on ymmärtänyt
vaikka sen, että minkälainen merkitys on sillä, että
kansansuosioon hänen takanaan ja osannut ottaa oikeita riskejä
oikeassa paikassa, että että tällainen niin kuin monen monen
tavallaan taidon omaava henkilö sitten kuitenkin, että hyvin
hyvin kyvykäs monessa mielessä, mutta myöskin on hyvin.
Niin kun. Niinku ajatellut itseään ja ja
niinku hyvin tällä lailla itsekkäästi myös sitten
käyttänyt näitä tilaisuuksia, että en en ei oikeasti myöskään
mikään tällainen niin kuin kansan syven ja ride ja
ajatteleva henkilö ole sitten välttämättä ollut vaan on
osannut niin kuin saada se näyttämään siltä, että hän on
kansan puolella. Niin onko noi ollut sitten jo
semmoisia just tälleen taantuvasti katsoo, niin
ensimmäisiä merkkejä siitä, että se valta on sinne jossain
vaiheessa tulossa tuollainen monilainen kuin sosiaaliset
taidot ja pieni niinku. Oma lehmä ojassa.
Kyllä varmasti joo, mutta hänhän on ollut vain yksi näistä.
Muista, että tämähän on ollut se kaikkien tavallaan haave ja
toive ja sen takia hän on myöskin sitten saanut näitä
näitä tavallaan muita aikansa merkkihenkilöitä, joilla on
ollut joko valtaa tai varallisuutta, jotka on myös
sitten tavoitelleet sitä samaa ja on sitten ehkä ymmärtäneet,
että kesar on sellainen kyvykäs henkilö, jonka kautta he voi
myös sitten niitä omia tarkoitusperiään.
Tavallaan edistää niin niin kyllähän on.
Ihan selkeästi semmoinen niin kun aikaansa tavallaan miten
miten tollanen arvokraattinen nuori mies on valunut, halunnut
valtaa ja valunut sitä kohti niin tavallaan hän on vaan yksi
niistä monista, mutta paljon menestyksekkäämpi kuin sitten
muut. No miten hän näkisitte?
Onko tietoa siitä, miten hän näki tuon aikaisen rooman sen
poliittisen järjestelmän? No tietenkin näistä toimistahan
voidaan tulkita, että eihän siihen ollut sitten joko kovin
tyytyväinen tai ainakin sitä pyrkisit muuttamaan.
Mutta tuota tietenkin tässä taas palataan kerran jälleen kerran
siihen, että kun näitä kesarin omia kirjoituksia esimerkiksi ei
ole säilynyt, että hänhän oli paitsi tietenkin nämä 2 teosta
eli gallian sota ja kansalaissota, mutta tota niinku
tämmöistä tavallaan vaikka oma elämäkertaa, mitä tiedetään,
että hänen seuraajansa augustus on kirjoittanut omaelämäkerran
ja tavallaan omissa uroteoissaan tällaisen.
Eli tää altistuksen oma elämäkerta esimerkiksi ei ole
säilynyt, mutta tää ura tekokertomus on säilynyt muissa
osittain säilyneissä tai säilyneissä teoksissa, mutta
tällaista ei taas sitten kesarin kohdalla.
Ainakaan tiedetä, että olisi tai ainakaan sellaista ei olisi
säilynyt. Hänhän oli tosi tuottelias
kirjoittaja kyllä muuten, että että että hän kirjoitti hyvinkin
laajasti erilaisia teoksia ja hän otti hirveästi esimerkiksi
aikansa kulttuuriin ja kieleen kantaan.
Näillä kirjoituksilla ja edisti semmoisia omia näkemyksiä sitten
niissä, mutta ei sitten tiedetä että.
Tavallaan kun ei ole niitä kirjoituksia, joissa keisar sitä
omaa ajatteluaan valottaisi. Mitä nyt sitten ehkä joissakin
kohdissa. Tästä gallian sodasta ja
kansalaissodasta voidaan tulkita.
Toki nekin on kirjoitettu tiettyä tarkoitusta varten, joka
ei ole sellainen objektiivinen tiedonvälitys.
Jos näin voisi sanoa, mutta tota se on hyvin tällaista arvailua
sitten lopulta tää meidän tulkinta.
Ennen kun sitten keisar rupeaa siihen vallankahvaan tarttumaan,
niin onko meillä jonkinlaista yleiskuvaa ja käsitystä siitä,
että oliko se rooman tasavalta jotenkin haavoittuvainen?
Juuri siihen aikaan toi tommoinen poliittinen
järjestelmä ja ylipäätänsä rooman tasavalta.
No kyllä näin varmasti voisi sanoa juuri sen takia, että
sillä samalla vuosisadalla oli ollut jo tällaisia valtavia
poliittisia vastakkainasetteluja, jotka oli
sitten kärjistyneet. Tota sisällissodaksi asti ja
tavallaan kyse oli se ilmapiiri. Hyvin hyvin tulehtunut ja se on
sitten varmasti taas edesauttanut näitä näitä
pyrkimyksiä ja sitten ehkä tuonut tavallaan myöskin
sellaista uskottavuutta keisarille, että jos tavallaan.
Porukka on jo hyvin kahtia jakautunut poliittisessa
mielessä, niin sitten on tavallaan helppo.
Seisoa siellä toisella puolella ja huudella ja ja tehdä
kaikkensa, jotta se toinen porukka ei saisi niitä omia
pyrkimyksiään läpi. Ja tällaista on sitten tietenkin
taas esimerkiksi lahjonta mitä kesarvo harrasti hyvin paljon ja
paljonkin. Hänen tämmöisessä poliittisessa
etenemisessä perustuu nimenomaan siihen, että hän on saanut
sitten rikkaita tota noin ihmisiä puolelleen ja tavallaan
koska tosiaan vaikka hän oli aristokraatti, niin heidän
sukunsa ei ollut mitenkään erityisen varakas tähän aikaan.
Mä oon se tavallaan se keisarin varallisuus on sitten siinä uran
myötä tullut hänelle, mutta tota tosiaan näiden niinku muiden
henkilöiden varallisuuden perusteella, niin sitähän on
hyödyntänyt sitten ja ja lahjonnut taas muita eteenpäin.
Ja ja tosiaan ja se kansa, että hän tiesi, että mikä on
sellainen tavallaan tie kansan sydämeen ja hän on sitten sitä
käyttänyt. Ja niinku tavallaan näyttäytynyt
semmoisena kansansuosiossa paistattelevana.
Henkilönä ja kansanmiehenä vähän niinku.
Niin eli jos me mietitään nyt sitten, että millä keinoin
keissan rakensi niinku sitä vaikutusvaltaansa, niin oliko se
tällainen aika stereotyyppinen kuva kaikenmoisesta
juonittelusta ja velanotosta ja liittolaisista ja lahjonnasta?
Vai oliko jäikö jotain näitä keinoja vielä mainitsematta?
Joo ei kyllä se kyllä se hyvinkin tällaista on, että
vaikka niinku monta kertaa historiassa ajatellaan, että
joku toinen ajanjakso olisi vaikka erityisen vaikka sen
jälkeen mitä tapahtuu keskiajalla itärouman
valtakunnasta, joka joka tunnetaan bysanttina, niin siitä
puhutaan. Semmoinen, että hyvin paljon
tällaisia juonitteluja ja kaikkea muuta, mutta kyllä sitä
on osattu hyvin paljon. Se 2 kaikki perustuu siihen mitä
roomassa tasavallassa ja keisari aikana tehtiin, että että kyllä
se on ollut tällaista hyvin tuota kepulikonssein etenemistä
ja ja hyvin sellaista, niin kun opportunistista välillä se meno
jo myös silloin että tuota. Kyllä, mutta sehän on varmasti
semmoinen. Ehkä politiikan ikiaikainen
sääntö, että ei se ihan sellaista niin kun.
Sellaisella neutraalilla tota noin asioiden tuntemuksella ja
ja hyvänä tyyppinä olona niin se ei riitä vaan siihen sitten
tarvii jotain muuta ja ja tosiaan keisar tällaisia
erilaisia kanavia sitten osasi hyödyntää ja näissä just
hyödynsi näitä omia henkilökohtaisia hyviä puoliaan,
josta yksi on sitten tosiaan tämmöinen, että karismaattisuus.
Onko siellä mainittu ketkä on ollut niitä sellaisia alun ajan
tärkeitä liittolaisia? Ketä voidaan ajatella, että on
ollut siinä auttamassa kesarivaltaa?
Joo että monta kertaahan puhutaan tällaisesta niin
sanotusta ensimmäisestä triumaatista.
Eli eli siinä tällainen tota aikansa. 2 tämmöistä muuta
valtahenkilöä eli krassus, jolla oli taas hyvin paljon sitä
varallisuutta. Hänellä ei ollut niinkään sitä
karismaa sitten ja sitten pompeus, joka on tällainen.
Kesarin nene siis oikeastaan sen sen uran läpi niin nämä 3 miestä
muodosti tällaisen vähän epävirallisen liittouman
semmoisessa uransa vaiheessa, jossa tää oli heille tota
hyödyllistä. Ja ja tota sen takia sanoin,
että että jotka tunnetaan yleensä ensimmäisenä
triumviraattina, että se triumviraatti oli oikea
tällainen roomalaisen hallinnon tavallaan niinku instituutio,
jossa oli tietyt kriteerit ja hyvin tällainen niin kuin
julkinen juttu. Mutta taas tämä liittouma minkä
nämä miehet on keskenään muodostanut tämmöinen niin kuin
vallan tavallaan tällainen tietynlainen kerho, niin tämä ei
ole kuitenkaan ollut ikinä semmoinen julkinen triumbraatti.
Mutta kun kuitenkin tähän pitkälti sitten perustuu taas,
niinku sen tietyn ajan tavallaan se, että miten keisar on päässyt
eteenpäin, että sittenhän on hyvin mielenkiintoista, että
että tota kuitenkin sitten krasuss kuolee ja ja sitten
jäljelle jää vaan ja pompeys, joilla sitten erityisesti lähtee
siinä vaiheessa, niin erimielisyydet, joka sitten
osaltaan johtaa siihen kansalaissotaan, joka lopulta
käydään näiden 2 miehen kesken, että tavallaan heidän
kannattajansa vas. Sitten tai niinku keskenään.
Siinä lopulta osapuolia olivat niin tota.
Tää on tavallaan sellainen, minkä nyt ainakin voisi nostaa
sieltä keisarin uran vaiheilta. Sanoit, että kesrä osasi ja
ymmärsi sen kansan päälle, että miten kansa otetaan puolelle ja
pidetään tyytyväisenä ja saadaan jopa rap rakastamaan häntä
itseäni. Voidaanko me kertoa, että miksi
kansa rakastikesaria? No keisar tunnisti hyvin
tällaiset asiat mistä mistä tota kansa pitää ja yksi tällainen
aivan keskeinen juttu oli nää tällaiset roomalaisen viihteen
eri muodot. Eli tavallaan kansa rakasti
tällaisia kaikkia erilaisia kilpa-ajoja, esimerkiksi siis
kilpa-ajojen jossa käytännössä vähän niin kun ei ole suoraan
verran näiden nykyajan raveihin, mutta se ajatus on pikkasen
sama, eli tavallaan siellä kirkuksella, joka on tämä.
Tää areena tätä varten rakennettu, niin siellä sitten
vedetään hevosilla ja siellä on eriväriset joukkueet ja ja tota
sitten joku voittaa ja sitten jokaisella joukkueella on faneja
että on vihreiden kannattajia ja on sinisten kannattajia ja niin
edespäin niin tavallaan hän kaikkeen tällaiseen toimintaan
pisti rahaa. Semmoisessa sopivassa
virkavaiheessa, kun hän oli. Niin tota siellä siellä.
Sitten hän niin kuin priorisoi ehkä enemmän kuin muut, niin
niin tällaista. Ja sitten taas se, että kun
kesari järjestää näitä, samoin kaikkia gladiaattorinäytöksiä.
Aivan keskeinen juttu gladiaattorinäytöksethän
alunperin oli tämmöinen todennäköisesti etruske, jota
keräsin oleva hautajaiskulttuuriin liittyvä
juttu, mutta tässä kesarin elämänvaiheessa niin niistä oli
tulossa jo kovaa vauhtia tällainen pelkästään.
Kansan viihdytykseksi järjestettävä niiden muoto eli
tavallaan se hautajais oli vaikka unohtumassa, mutta siitä
siinä on ollut alunperin kyse. Niin tää oli esimerkiksi
semmoinen yksi valtava. Mitähän sitten järjesti ja
tuolla lähteissä nostetaan, että että kansa on tykännyt näistä
näytöksistä ja ja ne tietenkin gladiaattorithan on ollut vähän
sellaisia aikansa julkkiksia ja ja tuota tietenkin niitä sitten
kansa on halunnut katsella, mutta kaikkea kaikkea tällaista
ja sitten samoin kun sitten vihdoin tää.
Tuota pompeniuksen ja keisarin välinen kansalaissota loppuu.
Ja keisarhan sen sitten lopulta voittaa niin kuin hänelle.
Sitten senaatti myöntää triumfeja näistä kaikista
voitoista. Eli siinä muitakin taisteluita
sitten oli taustalla, minkä minkä takia hänelle sitten tää
myönnettiin tää oikeus triufiin, niin niin nämä pidot esimerkiksi
sitten tai niinku tavallaan se koko juhlinta, mikä siihen
triufin trium itsessäänhän on semmoinen juhlakulkue, mutta sen
jälkeen roomassa oli tapana, että sitten seuraa tällaisia
erilaisia näytäntöjä pitoja. Nämä on sit.
Kansan kansan viihdytystä niin esimerkiksi tähän keisarsit
aivan valtavasti panostanut. Hän on esimerkiksi tuonut
tällaisia aikansa parhaina pidettyjä viinejä roomaan, että
periaatteessa kaiken kansan nautittavaksi ja niinku tän
tyyppisiä, niin kyllähän sen ymmärtää, että tietenkin tää
semmoisen normaalin kansan silmissä näyttää hyvältä ja
siltä että nyt niinku meidät huomioidaan ja meitä ymmärretään
ja meitä arvostetaan, niin tavallaan nää on sitten
nimenomaan puskeneet taas sitä kestäviä eteenpäin.
Jos ei mennä vielä sinne ensimmäiseen voittokulkueeseen.
Onko meillä tiedossa? Osaatko kertoa sen ensimmäisen
hetken, jolloin niinku voisi pitää, että hänestä tuli
oikeasti semmoinen vaarallinen poliittinen toimija?
No oikeastaan voisi ehkä sanoa, että siinä vaiheessa kun kesar.
Eteni tai yleni tähän kaikissa kunnioitettumpana pidettyyn
virkaan eli eli tuota konsuliksi, niin siinä vaiheessa
tavallaan se systeemi alkaa hajoilemaan.
Eli tavallaan siihen mennessähän oli tehnyt kaiken suurin
piirtein niiden sääntöjen mukaan ja siinä ei ollut vielä
sellaista. Että no OK, se oli ehkä
poikkeuksellista, että tähän näihin kaikkiin virkoihin mihin
haki, niin hän pääsi aina ensimmäisellä, vaikka välillä
saattoi olla, että siellä oli vastassa paljon kokeneempiakin.
Ehdokkaita niin kesar on sitten kuitenkin näillä nimenomaan
lahjonnalla ja ja suosiolla sitten päässyt aina eteenpäin
siinä konsoli aikana sitten tavallaan alkaa tapahtua ja tää
on samaan aikaan kun tää tää tota liitto näiden krassuksen ja
pompeuksen kanssa muodostetaan, että siinä vaiheessa hän on
sitten hyvinkin alkanut vetää tavallaan niin kun.
Omat edut edellä ja tää näiden liittolaisten edut edellä ja
siinä niin kuin tavallaan alkaa semmoinen.
Todella että hän suututtaa muita senaatin eli vaikka juuri näitä
konsuleita niin niitähän oli rooman vallassa tai roomassa
aina vallassa 2 kerrallaan. Eli siinä rooman tasavallan
poliittisessa järjestelmässä. Se perustuu siis siihen vallan
jakamiseen ja vaaleihin ja tällaiseen että se ei ole
kenenkään yksi henkilön käsissä, niin niin tässä.
Aikana hän kuitenkin alkaa tehdä tällaisia, että se vähän niinku
näyttää jopa että. Se kaikki valta olisi hänellä ja
että vaikka on toinen konsuli virassa yksi aikaa hänen kanssa,
niin hän kuitenkin saa sitten jotenkin ohitettua tän toisen
konsultin mielipiteet ja saa vedettyä ne omat asiansa läpi.
Eli eli tää on tavallaan sellainen mistä sitten alkaa
tällainen poikkeuksellinen tai niinku varsinkin
poikkeuksellinen tavallaan eteneminen sitten.
Kuinkas pelottava hahmo hän oli tossa vaiheessa tolle eliitille.
Niin ja tietenkin. Täytyy muistaa, että hänhän oli
itse osa tätä samaa eliittiä lopullinen niin no siis kyllähän
hän on sitten tosiaan saanut näitä omia, mitä hän on ajanut
läpi hyvin paljon esimerkiksi sillä kansansuosiolla, että
kuitenkin roomassa niin kansanäänestys, joka on sinänsä
monimutkainen tavallaan järjestelmä.
Ja siinä on erilaisia näitä kiirejä ja on jaettu erilaisiin,
että tavallaan. Hyvin erilaista kun se, että nyt
kysytään kaikilta ja kaikki äänestää, mutta tota kuitenkin
oli tällaisia erilaisia. Kansanvaaleja niin ne on ollut
kuitenkin se niin kuin missä se valta on oikeasti.
Tai ainakin tietyssä mielessä ollut sitten siellä
rooma-valtakunnassa ja hän on nämä saanut nämä
kansanäänestykset sitten tahtomallaan tavalla läpi ja
jälleen kerran perustua näihin niistä on nyt tässä koko ajan
puhuttu, että että kyllähän on tässä vaiheessa, kun hän on
ollut siellä vallan huipulla ja sitten varsinkin kun senaatti
jossain vaiheessa alkaa myöntää hänelle näitä diktaattorikausia
toisensa jälkeen, että tavallaan.
Se järjestelmä ei menekään niinku sen täytyisi, eli eli
diktaattorin tätä titteliä niin kuitenkin se oli tällainen
hätäajan väliaikainen juttu, että sitten siitä luovuttiin,
mutta sitten se jatkukin, että sitten hänelle tavallaan se
annettiin, että hänellä oli niin paljon sitä valtaa, että että
sitten yhä uudelleen senaatti sai sen hänelle tai myönsi sen
hänelle. Ja ja tuota tämä on tietenkin
taas sitten tosi monimutkainen kuvio, että miten miten tähän
päädytään, mutta kuitenkin että. Siinä niin kuin ne elämänsä
sanotaan vaikka kaksikin viimeistä vuotta.
Niin ei hänelle ole oikeasti ollut tällaista vaihtoehtoa,
että sitten kun se 46 vuonna aika lailla voitaisiin sanoa,
että se rooman sisällissota siis ennen ajanlaskun alkua, että
siinä vaiheessa kyllä se on niin kuin kesä, eikä kukaan muu enää
sitä. 44 hänet jo murhataan, että eihän tässä lopulta
ajallisesti ole hirveästi välissä, mutta että nämä ihan
elämänsä viimeiset vuodet, niin kyllähän on ollut aivan
selkeästi niinku se tavallaan ainoa vaihtoehto.
Yks semmoinen iso etappi kun tuossa selailin näitä joita
jonkinlaisia sellaisia niinku etappeja kesarin elämästä on
tietenkin gallian sota. Miksi näet, että se on ollut
kesariuran kannalta yks niitä ratkaisevia?
No tietenkin tähän kesarin, hänhän vietti siellä kalliossa
hyvin pitkän aikaa ja tota. Hän niinku hän?
Niin kuin toimiensa ja niiden sotatoimien pohjalta.
Sitten gallia liitetään osaksi rooman valtakuntaa.
Muistaakseni vasta kuitenkin sitten virallisesti siitä tulee
provinssi augustuksen aikana, mutta tavallaan tää on ollut
semmoinen valtava. Niin kun juttu rooman
valtakunnalle, että että rooman tällaista kollektiivisessa
muistissa on tällaisia aikaisemmilta vuosisadoilta
tämmöisiä gallien tai kelttien hyökkäyksiä.
Roomaanin muistissa vielä ja tavallaan se on ollut vähän
semmoinen niinku pelätty. Niinku kansa ja ne on koettu
uhkaksi niin tavallaan se että kesar on saanut.
Sitten sen gallian vähän niinku nalistettua ja osaksi sitä
niinku rooman vallan ikeen alle. Näin voisi sanoa niin se on
ollut tosi iso juttu. Niin ehkä tää on niinku
semmoinen. Ykkösjuttu siinä, niin siinä oli
kuitenkin ihan vaikka sanoit että uhkaa on sieltä tullut,
mutta kyse oli kuitenkin enemmän valloituksesta kuin
puolustuksesta. Joo kyllä ja siitäkin että että
tota nää on tosiaan siellä niin kun tämmöisessä roomalaisessa
yhteisissä identiteetissä tavallaan nää tämmöiset muistot
sieltä jostain varhaishistoriasta missä nää
tota noin niin kalliit on hyökänneet roomaan ja tuhonneet,
niin tavallaan näissäkin osassa niin ei esimerkiksi ole ihan
niin kun semmoista arkeologista varmuutta, että mikä näistä on
tapahtunut, mutta jotakin on varmasti kyllä tapahtunut, koska
sitten kuitenkin. Kuitenkin tota.
Se oli semmoinen yhteisesti pelätty asia ja tavallaan sen
takia kesarilla oli esimerkiksi helppo perustella näiden kallion
retkien tai gallian sodan tavallaan tarpeellisuus, että
nyt nyt sitten alistetaan tää pelottava porukka ja samalla
kasvatetaan sitä rooman valtakuntaa.
Mites jos tuotaisi nykypäivään, niin pidettäisikö häntä
sotarikollisena? No varmasti tässä olisi
edelleenkin hyvin erilaisia näkemyksiä, mutta mutta yksi
semmoinen juttu mitä tässä on itse just miettinyt on tämä,
että hänen tavallaan siinä vastuullaan vaan on aivan
hirveästi ihmishenkiä ne on ollut todella siis, eikä
pelkästään gallian sota, missä kuitenkin se ketä vastaan on
sodittu, niin on nähty tämmöisenä.
Eli roomalaisilla oli tämmöinen ajatus barbaani kansoissa.
Eli tavallaan että. Kuka ei ollut roomalainen.
No kreikkalaiset oli ehkä sitten vähän eri asemassa, koska
tunnettiin tämmöinen. Kreikan.
Muinainen upea historia, mutta tavallaan kaikki muut kansat oli
tämmöisiä barbaareja eli tämmöisiä jollain tavalla
vähempiarvoisia ja tavallaan roomalaiset oli siellä niinku
kaikkien kansojen huipulla niin siinä mielessä sitä vihollista
tai tavallaan, että vaikka miten tuhoisia nämä sodat on ollut,
niin ei sillä lailla ole välttämättä aina osattu
ajatella. Mutta oikeastihan siellä on
kuollut todella paljon porukkaa, mutta sitten myös tää
sisällissota mikä silloin. Kessarin ja pompeoksen välillä
kärjistyi niin todella verinen sisällissota.
Että että nimenomaan että ei niinku tavallaan kesari ei ole
mitenkään yksin noussut eikä mitenkään kuitenkaan sitten
helposti, että nää on niinku valtavia uhrauksia eikä
pelkästään häneltä, vaan niinku muilta ehkä tahtomattaankin,
niin sitten vaatinut se nousu, niin kyllä siinä sitten
selkeästi on, mutta näitä on aina niin hirveän hankala
verrata. Nykyaikaan käsin näitä
tällaisia. Asioita mitkä on tapahtuneet
tuhansia vuosiakin sitten. Niin ja sitten tietenkin.
Jotenkin kun historian lehti lehtiä selailin se aina vähän
valikoituu, että mitä sinne kirjoitetaan.
Jos ajatellaan, että selvästikin kesar oli tuollainen jos ei nyt
mainoshahmo tai hallitsi tommosen niinku hyvän
markkinoinnin ja propagandan niin tota kuinka hyvin sieltä
erottuu se, että mikä on sitä kesarin omaa propagandaa ja
miten se vaikuttaa? Miten me tänään hänet niinku
nähdään verrattuna siihen mikä totuus sitten oli.
Niin, että nämä hänen teokset eli mitä meille on siis säilynyt
gallian sota ja kansalaissota, niin nehän on aivan propagandan
lävissäviä, eli niissä on alunperin ollut kysymys.
Ne on ollut sellaisia, puhutaan kommentari i on latinaksi tää
kirjallisuuden muoto, eli nää on sellaisia sotaraportteja, eli
niiden on tarkoitus ollut kertoa rooman senaatille ja kansalle,
että miten siellä galliossa nyt menee ja.
Kesarhan on kirjoittanut. Ne yksikön kolmannessa
persoonassa, eli hän ei puhu, että minä tein vaan puhuu että
kaisa teki eli se antaa semmoista tietynlaista vähän
etäännyttämistä. Mikä sitten taas siinä
propagandan levittämisessä auttaa, niin tavallaan näiden
teo tai teoksen, vaikka jos ajatellaan sitä galliian sotaa,
niin tarkoitus on nimenomaan ollut esittää sellainen niin
kuin kesarin hyvässä valossa esittävä narratiivi siitä, että
mitä siellä galliassa on tapahtunut, eli hän ei nyt
välttämättä suoranaisesti valehtele, mutta hän hyvin niin
kuin osaa. Näyttää ne asiat sillä lailla,
että ne on hänelle edullisia. Ja ja tämän takia niin niitä ei
voi lukea tämmöisenä neutraalina objektiivisena kertomuksena
siitä, että mitä kalliosodassa tapahtui.
Täytyy muistaa, että ne on äärimmäisen värittyneitä ne
molemmat siis sekä gallioso sota että kansalaissota.
Siinä kansalaissodassa on esimerkiksi kertoo näitä omia
motiiveja lähteä siihen kansalaissotaan, mutta
niidenkään nyt ei sitten välttämättä voida oikein
ajatella suoraan vastaavan niitä oikeita syitä.
Mutta ne on hyvin tällainen niin kuin hiottu muotos sitten siitä,
että mitä kesara halusi sanoa toki.
Nää on näitä vaikka jos ajatellaan taas sitten kalliossa
teosta niin ne on näitä sotaraportteja että voi olla
että keisarin yksi näistä asioista mitä ei tiedetä että
että olisikohan se tehnyt että voisiko tavallaan jos hän olisi
saanut pidemmän elinajan, niin olisiko sieltä sitten meille
säilynyt ihan erilainen teos? Olisiko se editoitu jotenkin eri
lailla? Lähteissä on vähän tällaista
tulkintaa, että että keisarin olisi mahdollisesti ollut
tarkoitus kirjoittaa joku niinku oikea historiateos näiden
pohjalta. Esimerkiksi toki antiikin
historiateoshan ei taaskaan vastaa sitä, että mitä meille on
se nykyinen historiankirjoitus, että meillä on kuitenkin se
semmoinen nykyaikana pyrkimys just siihen objektiivisuuteen,
mitä taas sitten antiikissa ei tunnettu ollenkaan.
Vaan historiat ja opsen oli tarkoitus aina palvella sen
kirjoittajan valitsemia päämääriä.
Mutta tota tämmöisiä. Monesti törmääjä tulee vastaan
sellainen käsitys myös, että toi gallien sota teki sitten häntä
jotenkin semmoisen poliittisesti koskemattoman mitkäli tähän
syyt. Niin no.
No mulle tulee nyt vaan mieleen lähinnä se, että se oli niin
valtava saavutus. Se se tota.
Gallian sota ja hän tosiaan vietti siellä hyvin monta vuotta
ja jatkui jatkui tuota sitten se ja siitä se tavallaan on sitten
suoraan oikeastaan jatkunut sillä kansalaissodan eli nämä
seuraa tavallaan toisiaan nämä Kampanjat, että niitä on
tietyssä mielessä vähän vaikea erottaa, mutta tavallaan sitten
sieltä sieltä kun hän oli tulossa roomaan, niin sitten
sitten tuota selvisikin, että se ilmapiiri on sellainen, että
että tuota. Nyt ei hyvä heilukkaan ja sitten
keisari joutui pohtimaan näitä. Uusia vaihtoehtoja, että mitä
nyt tehdä ja sitten hän lopulta päätti, että aloittaa
kansalaissodan sillä, että astelee tän rajajokena pidetyn
joen yli ja sitten tuo sotajoukot rooman alueelle, joka
oli siis rikos ja tarkoitti sotaa niin tota.
Ja siitä sitten tosiaan alkaa ihan putkeen suoraan se
kansalaissota, että tavallaan tää on mun nähdäkseni aika
tämmöinen iso myynti lopulta. Mitkä sitten on lopulta
mahdollistaneet sen, että sinne vallan huipulle jäi pelkästään
se case ja ei se tavallaan siihen entiseen järjestelmään ei
ollut sitten enää paluuta. Ja keisar silloin rubikonjoen
jokea ylittäessään niin ymmärsi täysin itse, että sisällissota
tästä alkaa. Joo, kyllä se oli ihan selvää.
Toki tääkin nyt. Tavallaan se, että miten se sota
alkoi niin tää ei ihan mene suoraan tällä lailla niinku
voisi yksinkertaistaa, että sitten kaisa aloitti
sisällissodan vaan siinä on ollut paljon tällaisia
erilaisia. Viestintää rooman senaatin
kanssa pompeuksen kanssa ja tavallaan sitä on niin kuin
mietitty sitä tilannetta ja yritetty ehkä löytääkin sitä
ratkaisua esimerkiksi kikero, joka on.
Meidän tavallaan syy siihen, että me tiedetään hirveästi
tästä ajasta on se, että kiker on kirjoituksia on säilynyt niin
poikkeuksellisen hyvin. Tavallaan hän on näitä aivan
antiikin tällaisia yksittäisiä henkilöitä, joista tiedetään
enemmän kuin kenestäkään muusta. Sen takia kun hänen tuotantoaan
sekä tällaisia erilaisia ammatillisia tekstejä.
Ja mutta sitten ihan näitä kirjeitä on säilynyt.
Missä hän myöskin valottaa tätä ajan tavallaan ilmapiiriä niin
että hän esimerkiksi yritti toimia sellaisena tavallaan
sovittelijana senaatin ja keisarin välillä ja sitten
tavallaan lopulta sitten vaan keisari on päätynyt siihen, että
että. Tässä ei nyt sovintoa tule ja ja
sotatoimet alkaa, mutta siihen sisältyy kuitenkin paljon
tällaisia käänteitä, että se ei ole siinä mielessä niin
yksinkertainen lopulta. Mut tää on kuitenkin sitten se
lopputulos. Pidetäänkö tätä ratkaisua
kaikilta pohdinnan jälkeen, niin enemmän semmoisena uhkapelinä
vai laskelmoituna shakkisiirtona?
Niin nimenomaan. Kyllä se tämmöinen varmaan peli
pelivertaus on hyvä kun puhutaan tästä tilanteesta, että siinä on
varmasti niin monta erilaista skenaariota, mikä olisi voinut
toteutua ja sitten vähän niinku muutenkin.
Siinä keisren poliittisessa urassa, niin se on ollut
semmoista riskinottoa ja kokeilua, että nyt kun laitan
kaikki, kaikki kaikki tavallaan panokset tähän niin mitä
tapahtuu ja sitten se onkin kannattanut.
Ja silleen silleen jonkin verran on ollut myöskin onni matkassa,
mutta että tämmöinen monista asioista rakentuva se on, mutta
että ehdottomasti tällainen niinku jonkunlainen pelivertaus
tähän on hyvä, mutta sitten taas kerran päästään siihen, että kun
ei olla varmoja että mitä nää ihmiset lopulta ajatelleet, niin
tota sitten että minkälainen peli se on ollut ja miten
tarkoin harkittua se on ollut ja miten paljon se on ollut
sellaista riskinottoa, niin sitä nyt ei kuitenkaan sitten
tiedetä. Oliko hänen siis tämä
persoonansa? Syy siihen, että hänelle on aika
tärkeät ihmiset, eli hänen armeijansa pysyi hänelle niin
uskollisena. Joo, ilmeisesti siis kesarin
tavallaan yksi tällainen hyvä puoli on ollut se, että hän on
ollut ilmeisen hyvä sotapäällikkö.
Tarkoittaen juuri sitä, että. On ollut jotenkin näille omille
sotilailleen tällainen. Voisiko sanoa läheinen
tavallaan, että hän on tuntenut heitä nimeltä ja siellä on
syntynyt siellä gallian vuosien aikana tällainen liittouma tai
jonkinlainen keskinäinen luottamus sitten tän armeijan ja
keisarin välille. Mikä on sitten ollut eduksi
tässä? Tai niinku mitä tapahtui sen
jälkeen eli käytännössä kansalaissodassa ja tota myöskin
yks semmoinen kun itselle mulle on tutumpaa taas sitten just
vaikka että mitä tapahtuu siellä triumsissa roomassa, niin siellä
esimerkiksi yksi tällainen osoitus siitä keisarin ja
sotilaiden läheisyydessä on tämä tällainen, että miten hyvin
sotilaat on heittäytyneet siihen siihen treffiin kuuluu vähän
sellaista hassuttelua. Niiden sotilaiden toimesta.
Tästä voit tosesta sotapäällikössä niin tavallaan
että siellä on sitten vähän. Ehkä se on mennyt semmoiseksi
leikkimieliseksi pilkaksi keisaria kohtaan.
Se touhu niin lähteet antaa sen kuvan, että keisari on ollut
tässä hyvillään, että se tavallaan vaan osoittaa edelleen
sitä, että kuinka heillä on tällaiset välittömät välit
niiden sotilaiden kanssa sitten että että kyllä se vaikuttaa
siltä, että että että ehkä sielläkin on ollut taas tämä.
Keisarin sosiaalinen silmä, mitä hänellä kaikesta.
Päätellen ne on sitten ollut niin tuota avuksi.
Mennään sitten siihen semmoiseen niinku absoluuttisen vallan
maailmaan jo diktaattori titteli ja valta on hankittu, niin
kerron hieman niistä uudistuksista, että minkälaisia
ne oli mitä juljus teki ja miksi niillä oli semmoisia merkityksiä
tai semmoinen merkitys mitä sitten oli.
Joo no semmoinen yksi konkreettinen asiahan on
esimerkiksi se, että kun kesarin tähän tavallaan uraan kuului se,
että hän hänet valittiin ylipapiksi, eli tää tavallaan
rooman uskonto sinänsä tosi vaikea asia, koska se on niin
erilainen kuin meidän tavallaan käsitys semmoisesta vallan ja
uskonnon vaikka erottelusta, mutta rooman valtakunnassa ne
ovat olleet aivan toisiinsa kytkeyty ai niinku että niitä ei
voi erottaa tavallaan. Tällaista politiikkaa ja
uskontoa niin tavallaan. Tosiaan kesä.
Hänet valittiin semmoisessa sopivassa urakohdassa tän niinku
rooman valtion uskonnon päätopiksi, spontifex
maksimukseksi ja tavallaan näihin uskonnollisiin tehtäviin
mitä hänellä on ollut sitten siinä hoidettavanaan, niin on
ollut kalenterin päivitys. Eli eli siinä oli siis
ilmeisesti jotenkin vähän karannut sitten se, että
tavallaan se kalenteri ei vastannut enää sitä sellaista.
Niin kun. Oikeaa kuukalenteria tai
tavallaan, että siinä oli niinku pielessä ne, että että miten
miten päivät lasketaan ja muuta, niin hän on siis tähän tehnyt
sitten semmoisen valtavan uudistuksen.
Ja tää on edelleenkin se aika pitkälti se niinku kalenteri
mitä me käytetään eli tämmöinen hyvin pitkä kantoinen.
Tavallaan sitten tää mitä hän teki siinä, että jonkin
verranhan siinä on niitä muutoksia.
Että puhutaan kuitenkin gregoriaanista kalenterista,
mitä me käytetään, mutta se on hyvin pitkälti sama asia kuin
juliaaninen. Kalenteri ei juuri kesarin
tekemä uudistus, että tavallaan ne hänen uudistukset niin oli
aika paljon niin kuin eri osa-alueiden uudistuksia ja
näitä taskeran pitää totea, että näitä olisi ollut varmasti
paljon enemmän, jos hänellä olisi tuotu enemmän elinaikaa
mutta mutta sitten ne on. Loppuneet quin seinään, mutta
tuota muitakin uudistuksia esimerkiksi.
No sanotaan, jos lähteessä sanotaan, että hän olisi myös
ensimmäinen, joka alkoi rooman kaupungin sisällä lähettää
kirjeitä eli eli aikaisemmin niitä kirjeitä oltiin noin
yleisesti lähetetty, vaan jos oltiin eri paikoissa, mutta
mutta näin lähteet toteaa, samoin hänen aikanaan alettiin
valtavasti lyödä rahaa ja ennen kaikkea se, että minkälaisia
kuvia niihin rahoihin lyötiin, niin uudistui hänen aikanaan
tosi paljon. Että että.
Hän alkoi esimerkiksi. Sitten tuoda itseään esiin
näissä rahoissa, kun roomalaisissa rahoissa oli
yleensä semmoinen käytäntö, että semmoista elävää ihmistä elävää
henkilöä ei nosteta, että se on semmoista vähän niin kuin
hybristä. Eli tällaista vähän niin kuin.
Sellaista rienaamista, mutta tuota hän hän tätä alkoi käyttää
ja hänen jälkeensä tätä sitten käytettiin ja ja nimenomaan,
että näitä rahoja alettiin lyödä esimerkiksi näiden hänen
sotakampanjojen aikana. Hänellä oli tämmöinen rahapaja
mukanaan, mutta myöskin se määrä mitä on sitten louhittu
metalleja tätä rahaa varten, niin ne on jättänyt siis
sellaisia jälkiä mitä edelleenkin pystytään tuolta
jostain ruotsalaisesta soista mittaamaan, että se ollut siis
valtava, siis ympäristökatastrofi tavallaan.
Myös niin tähän on saanut aikaan, että tämmöiseen hyvin
niin kun moneen monen tyyppisiä on nää hänen uudistuksensa.
Mutta sitten myös semmoinen taas, mikä on mulle hyvin tuttu
aihe, niin hänhän uudisti tätä roomalaista viihdemaailmaa.
Eli eli hän toi tämmöisen uuden kokonaan 5 roomalaisen
viihdemuodon eli meritaistelunäytökset.
Jos se sitten vähän niin kun yhdistyy oikeastaan kaikki nämä
aikaisemmat roomalaiset viihdemuodot tai näin mä olen
sen tässä nyt kun on asiaa kauan ajatellut niin niin mun
nähdäkseni, että se on vähän niin kun teatteri ja on vähän
niin kun kilpa-ajo ja. Vähän niinku gladiaattorien
taisteluita, että tavallaan kaikki yksi sellaisessa ihan
uudessa muodossa, mikä on jotenkin niin valtava ja sitten
sekin vielä, että siinä kamppaillaan tietyllä lailla
vettä eli siis luonnonvoimaa vastaan, niin nää on ollut
tällaisia mitkä on todellakin saanut sitten keisserin teot
näyttämään semmoiselta todella ihmeellisiltä.
Sitten se väistämätön siellä odottaa niinku sanoitkin.
Aika tota tiiviisti tässä on elehtynyt tässä podcastissa
niinku edettiin myös tossa juliuskehisarin elämässä aika
tota silleen niinku haipokkaa tahtia ja vauhtia niin.
Mitkä oli sitten ne sellaiset niinku isoimmat syyt että minkä
takia jopa lähimmät liittolaiset päättyi sitten kääntymään
kesaria vastaan ja ihan suoraan sanottuna tappamaan hänet.
Kyllä siinä varmaan yleisesti voisi sanoa se, että se
yksilövallan korostuminen, että tavallaan että se.
Tää, että hänelle sitten myönnettiin näitä näitä tota
peräkkäisiä diktaattorikausia ja lopultahan hänet siis
julistettiin elinikäiseksi diktaattoriksi, joka virka
hänellä ei sitten tosiaan kerinnyt olla kauan, koska koska
hänet sitten murhattiin, mutta ennen kaikkea roomassa on vähän
tällainen. Vähän samalla lailla kun on
ollut tällainen kollektiivinen gallien pelko, niin on ollut
semmoinen. Kuninkaiden pelko eli eli ennen
ennen tasavallan aika on ollut tämmöinen rooman kuningaskausi,
jossa sitten tavallaan se on jättänyt tämmöiset niinku huonot
muistot siitä, että mitä tapahtuu, kun yksi ihmiselle
annetaan kaikki valta tai hän ottaa sen kaiken vallan, niin
tää niinku kuninkuuden ajatus roomalaisessa yhteiskunnassa on
ollut aivan hirvittävä ja sitä on pelätty ja on niinku pyritty
siihen, että tällaista ei ainakaan tapahdu, että samaan
aikaan muissa valtakunnissa voi olla kuninkaita.
Baltiaita ja heitä jopa otetaan vähän ihailla, mutta tärkeä on
ollut siinä nimenomaan se, että tällaista ei sitten
roomalaisessa yhteiskunnassa tapahdu ja tämän takia sitten
kun tää keisari-instituutio vaivihkaa alkaa, niin siellä
keisari ei ikinä ole tuota noin väittänyt olevansa kuningas,
koska se kuningas eli rex sana on ollut niin semmoinen pelätty
niin niin tuota, mutta kuitenkin sitten käytännössä tässä kohtaa.
Se kesarin valta alkaa olla. Hyvin lähellä tätä mitä on voitu
tulkita, että että kuninkaan valta on niin niin kyllä tää on
varmaan semmoinen. Aivan näitä keskeisiä syitä.
Minkä takia sitten tää salaliitto muodostettiin todella
valtava siinä oli hirveästi niitä senaattoreja.
Sen sen teon takana. Mutta tota tässä oli sitten
vähän sellainen, että koska kesr oli niin hänellä oli hirveästi
näitä suunnitelmia ja hän oli hirveän kunnianhimoinen ja ja
pyrki koko ajan näihin. Erilaisiin asioihin, niin sitten
siinä tuli vähän kiireellisesti. Keisarillahän oli tarkoitus
lähteä partiaan sotalet sotaretkelle.
Eli siis partia oli tällainen kuningaskunta tuolla idässä.
Se olisi sitä niinku tuossa vähän aasiasta sinne niinku
persiaan päin sellainen sellainen tota iso iso
kuningaskunta tai valta, joka tota oli ollut tällainen
roomalaisille. Niin kun tavoittelun kohde, että
tämä pitäisi viittää osaksi rooman valtakuntaa ja tänne siis
caser oli juuri lähdössä. Hän teki.
Valmistelu ja sotaretkien esimerkiksi nuoria oktaviannos
oli jo lähetetty niinku puolimatkaan kohti sitä
vartijaa, että hän tulee sitten mukaan sinne sotaretkelle, että
selkeästi hän hänelle tällaista jotain roolia suunnitteli.
Joskin tää adoptio tapahtuu vasta sitten keisarin
testamentissa. Ja siinäkin täytyy muistaa, että
se on tämmöinen niinku poliittinen adoptio, että ei
semmoinen tavallaan oikea mitä vaikka nykyään jos jos joku
adoptoi jonkun, niin se ei ole ihan täysin sama asia.
Mutta tuota tällaiset asiat sitten kiireytti tätä ja sitten
se hyvin hyvin nopeasti. Siellä tuota roomassa tapahtui
tämmöisessä senaatin istunnon alkaessa.
Sitten nämä tuota noin veitset vilahti ja varmaan tämä on
varmasti näitä poliittisen tai maailmanhistorian
kuuluisimpiamurhia. Ylipäätään, että sitä
edelleenkin aina varo maaliskuun idussa, niin tavallaan joka on
se murhapäivä, siis varomalaisen kalenterin mukaan, niin se on
kyllä aika aika kuolematon lause.
Jos mä ymmärsin oikein niin tässä oli taustalla siis
jonkinlainen ainakin yritys pelastaa.
Jotkut tasavallan rippeet kenties tai silleen, että kun se
valta on keskittynyt niin kesareille, mutta ymmärsikö nää
saaliitto liittolaiset sitten koska että mitä seurauksia siinä
meidän teollaan loppujen lopuksi oli koska ei se vissiin ihan
sitten kuitenkaan niinku mennyt silleen niinku tulevaisuuden
kannalta ihan maaliin. Joo ei ei nimenomaan että se oli
sellainen eli näistä tota keisarin murhaan
osallistuneista. Mä en nyt muista miten monta
sanotaan jotain 26 tai jotain veitsen iskua mitkä tota minkä
seurauksena ne sitten lopulta kuoli, joista yksi oli
kuolettava tai jotain. Tää on näitä mitä lähteissä
tulee näitä tulkintoja siitä tilanteesta, niin yksi näistä
kuuluisimmista liittolaisistahan oli tää bruutus joka tavallaan.
Keisarin elämään kytkeytyy monessakin mielessä.
Hän oli siis aikaisempi kesari liittolainen, mutta on myös
tällainen. Anekdootti, että brotuksen äiti
sanotaan myös antiikin lähteessä, että oli tämmöinen
kesarin elämän todellinen oikea rakkaus.
Ja jo antiikin on ollut tämmöisiä vähän.
Että että onko gsan bluutuksen isä?
No tää ei nyt todennäköisesti ole pitänyt paikkaansa, koska
tota noin niin siinä on sellaista ikäerot kuitenkin
näiden henkilöiden välillä, että että keisarin olisi pitänyt olla
tyyliin teini-ikäinen silloin kun.
Tuota protutus syntyi, mutta kuitenkin niinku tämmöinen hyvin
kesarin sieltä lähipiiristä. Niin kuin noussut tällainen
salaliittolainen, joka yleensä tässä aina tikun nokkaan
nostetaan. Hän oli toki vain yksi yksi
monista, mutta mutta tosiaan sieltä keisarin lähipiiristä,
niin sen jälkeen, kun kun murha oli tapahtunut, niin hän on
esimerkiksi tällaisia, jotka nimenomaan mainostaa tätä tekoa
siinä mielessä, että nyt on niinku tyranningiksestä
vapautettu rooman valtakunta ja tavallaan tasavalta palautuu.
Mutta tosiaan siinähän ei sitten käynyt näin, että sitten august
tai no siinä vaiheessa vielä aktovia.
Niin ja muut muut keisarin tukijat, jotka sitten ei olleet
osa tätä salaliittoa, niin hehän sitten ajoivat takaa
salaliittolaisia ja murhasivat heidät.
Eli tavallaan hekään ei sitten päässeet toteuttamaan sitä mitä
ehkä olisivat sitten halunneet. Ja mitä se on taas, niin sitä ei
voi tietää. Mutta tota mutta kuitenkin ja
siitä sitten alkaa ihan uusi vaihe ja sitten lopulta nämä
ketkä. Keisarin tukijat ketkä taas
sitten murhasi salaliittolaiset niin heidän kesken syntyy
kärhämiä ja siellä voisi nostaa markus lantoniuksen ja sitten
tän ottavianuksen, joiden kesken sitten taas käydään
sisällissota, joka loppuu lopulta siihen, että sitten
ostavia sieltä nousee. Ja sitten tosiaan saat tän
ammustuksen arvonimen ja hänhän toimi siis lopulta itsekin
sellaisessa tavallaan niin kun. Miten sen voisi sanoa
tasavaltalaisuuden verhon alla? Eli hänhän pyrki näyttämään.
Sen oman toimintansa ja oman valtansa ulospäin niin, että
tämä on edelleen edelleen elämme tasavallassa.
Mikään ei ole muuttunut. Olen vain ensimmäinen
vertaisteni joukossa, vaikka oikeasti se valta oli sitten
käytännössä sellaista rajoittamatonta ja tavallaan
sitten siitä alkaa se keisari dynassia, joka sitten korvautuu
myöhemmin toisella. Mutta tavallaan tää instituutio
alkaa tästä, että että vaikka vaikka mitä nämä kyseiset
henkilöt väittää niin o. Ihan se oli sitten murtunut se
järjestelmä, eikä siihen tasavaltaan sitten ollut enää
paluuta. Siitä kun sitten keisareita
tulee toisensa jälkeen. Mä jotenkin aina itseäni
ihmetyttänyt tai mietityttänyt se, että onko jossain
kirjoituksissa olemassa sitten, että mikä siinä vallassa ja
siinä äärimmäisessä vallassa on niin hienoa kun ajatellaan, että
se ei kovin pitkäikäinen rooli on monellakaan ollut, että
tavallaan on aika tiedossa, että ei ihan pelkkää voittoa ole olla
keisari, mutta silti sitä niinku kynsiä hampain halutaan.
Kuinka sitä ylistetään jossain vaiheessa teksteissä sitten sitä
ihanaa autuutta kun on keisari. No siinä on tietenkin sitten tää
on hyvin moni syyinen kysymys, mutta semmoinen yksi juttu mikä
kuitenkin augustuksen aikana tapahtuu, niin hänhän julistaa
keisarin jumalaksi. Eli tavallaan sitten koko ajan
se keisarin tai keisarin instituutio alkaa lähenemään
sellaista jumalkuvaa. Tai tavallaan niin kun että se
halutaan esittää se hallitsija pelastaa jumalana ja jumalaahan
ei voi sitten sillä samalla lailla arvostella.
Ja sitten tietenkin sellaiset keisarit, jotka jälkikäteen
tuomitaan niin heille saatetaan sitten.
Tehdä tällainen dagnaatio memoria eli tavallaan sen
muiston tuhoaminen ja ja sitten ehkä se niinku jumalan statuskin
siihen päättyy. Mutta tavallaan esimerkiksi
vaikka kesar, niin hänhän oli. Hänet julistettiin jumalaksi,
joka teki taas sitten oktavianuksesta tai myymästä
avustuksesta vähän niin kuin jumalan pojan, ja hän esiintyi
tällaisena, ja niin kuin siinä on tavallaan tällainenkin
ulottuvuus siinä koko keisariuudessa.
Ja sitten ennen kaikkea kun hänestä alkaa sitten tämä
juljusten cloudusten dynastia. Eli tavallaan se on sitten
periytyvää. Toki siinäkin sitten tapahtuu ja
kaikenlaisia murhia ja muita, mutta tota kuitenkin, että
sitten tavallaan sitten siitä yksi perheestä vähän niinku
lähtee niin niin siinä mielessä se on vähän haastavaa tulkita.
Ja sitten toki sekin, että esimerkiksi just tästä
dynastiassa niin tiedetään, että siellä siellä paljonkin
tuotetindeksejä esimerkiksi vaikka cloudus, joka on yksi
näistä myöhempiä julisten clodiusten dynastian keisareita,
niin hän esimerkiksi kirjoitteli paljon, mutta nämä ei ole
säilynyt ollenkaan. Niin taas kerran me päästään
tähän tällaiseen pimeään huoneeseen, että me ei oikein
tiedetä, että mitä näiden ihmisten päässä on liikkunut.
Ja sitten toinen tietenkin täytyy muistaa, että me aina
katsotaan historiaa todella pitkän ajan päästä tältä, että
me tiedetään. Me tiedetään se koko
kaksituhattavuotinen kehitys mitä on tapahtunut ja me
tiedetään, että miten kauan kukakin keisari hallitsee, mutta
ne ihmiset jotka elää siinä hetkessä, niin eihän ne sitä
silleen tavalla ne ei voi tietää mitä tapahtuu huomenna ja
tavallaan sitten senkin takia. Se on varmasti näyttäytynyt
hyvin erilaisena se koko touhu, koska tavallaan ka.
Ja on ehkä ollut mahdollista aina siinä hetkessä, niin se on
aina vähän semmoista niinku meiltäkin pitää muistaa, että se
on kuitenkin tuosta kaikkitietävän jälkitulkintaa
siinä missä kuitenkin niinku pystytään tietämään, että mitä
suurin piirtein historiassa. Tapahtuu kyllä.
No pistetään siniseen laatikkoon.
Tapana on aina tässä vaiheessa kun heilutella sormia tällä
tavalla ja pyytää, että siinä koulun oppikirjoissa oli adekin
meikäläisen aikana se sininen laatikko lopussa, niin mitäs
pistetään jos Otsikko olisi että mitä tulisi tietää julius
kessarista? No joo, hän oli tosiaan hyvin
monipuolinen. Ei, ei mitenkään.
No siis kirjoitettiin viime vuonna kirja aiheessa minä ja 15
muuta kirjoittajaa ja meidän kirjan nimi oli
romandiktaattorin monet kasvot ja se aika hyvin ehkä kuvastaa
sitä festarin perintöä ja elämää.
Eli tavallaan hän oli hyvin monisyinen, oli hyviä asioita,
oli hyvin huonoja asioita, vähän huonompia asioita, mutta
kuitenkin kiistatonta on se, että hän muutti sen rooman
historian suunnan ja hänen jälkeensä.
Sitten myöskin se hallintomuoto muuttuu, että että hyvin
tällainen niin kuin myrskyisessä ajassa toiminut lahjakashenkilö,
joka sitten tavallaan rikkoo sen.
Mitä voisi sanoa tämmöisen järjestyksen ja hänestä katsoen
sitten alkaa aivan uudenlaiset tuulet tota noin puhaltama.
Maria jokela minkä sä näet, että kesarin tarinassa olisi ehkä
ajankohtaisinta meidän tässä päivässä ja ajassa?
No kyllä tietenkin kun seuraan paljon mitä maailmassa tapahtuu,
niin mehän myöskin eletään tällaista hyvin niin kuin
poliittisen epävarmuuden aikaa. Ja meillä on kanssa sellainen.
Vastakkainasettelu on tosi semmoinen niin kun asia mihin
törmää kun seuraa näissä mitä mitä tapahtuu erilaisissa
ympyröissä niin tavallaan että siinä on vaikka ikinä ei voi
verrata suoraan historiaan eikä voi edes sanoa että historia
toistaa itseään, mutta siinä on semmoisia tietynlaisia
paradigmoja mitä opiskelemalla tavallaan voi sitten ehkä
ymmärtää paremmin myös sitä, että missä hetkessä.
Me nyt ollaan ja mitä mitä mitä meidän maailmassa tapahtuu, niin
minkälaiset asiat siihen on johtaneet menneisyydessä ja mikä
ehkä siihen nytkin voisi. Tavallaan mikä on se juurisyy ja
minkälaisia asioita siihen sitten ehkä kannattaisi yrittää
löytää, että siinä on niinku tämmöisiä tavallisia tavallaan
tällaisia tietynlaisia yhtymäkohtia, mutta tota että
siinä mielessä niin tuntuu, että näissä ajoissa on ja sen takia
nyt on hirveästi lehdistössäkin lukenut, että diktaattori-sanaa
käytetään enemmän tosi paljon nykyään ja maailmalta nousee
tällaisia erilaisia yksinhuol. Tiaita siis jotka tota sitten.
Luulee, että heillä on ehkä se kaikki valta, vaikka se ei
välttämättä aina niin mene, että kyllä tässä niinku paljon
tällaista samanlaista, mutta semmoista täysin samaa sitten
tietenkään ole täysin, mutta tuota kyllä kyllä nämä asiat
kiinnostaa ja nimenomaan keisarvo varmaan juuri sen takia
nyt aika semmoinen ajankohtainenkin henkilö, että
hän ei. Hän ei ole ainut yksinvaltias ja
ja hänen jälkeensä on tullut paljon ja hän myös keisarista.
Itse asiassa on ajateltu tosi paljon eri lailla.
Ja ja myöskin tämä tällainen niinku antiikki antiikin
historia rooman valtakunta. On yksi on edelleenkin sellaista
sanastoa, mikä tulee tästä meidän nykypäiväisessä
keskustelussa, jossa seurataan vaikka yhdysvalloissa
yhdysvalloissa, että minkälaista retoriikkaa siellä käytetään,
niin kyllä hyvin paljon nojataan sinne taas takaisin rooman
historiaan niin siinä mielessä. Siinä mielessä tässä on
paljonkin yhtymäkohtia sitten me.
Eletään jollain tavalla jatkoajajolla, koska koska mä
muistelen että jostain luin että että isot suuret sivilisaatiot
kaatuu silloin kun kokeista tulee kaikista niinku
yhteiskunnan kuuluisimpia ihmisiä ja joku tätä siteerasi
että näin se vähän roomassa kävi, että siellä alkoi niinku
ruoka olla siinä merkityksessä ja tuli kuului alettiin tekemään
kokkikirjoja. Heistä tuli kuuluisa ja
sittenhän me ollaan jo jatkoa, koska meillä on kaikkia TV
kokkeja julkkiskokkeja ollut jo vaikka kuinka kauan.
Siinä mielessä ei olla vielä tuhouduttu.
Mikä sulla on tällä hetkellä sitten projekteja päällimmäisenä
noin niinku työrintamalla. Joo no mä mä tota Turun
yliopistossa teen väitöskirjaa ja paljon kaikkea muutakin, mut
se on aina se semmoinen ykköstyö, että mulla on sitten
enemmänkin tuo myöhätiikin historia, että mä tavallaan kun
ajatellaan, sitten puhutaan tällaisista rooman valtakunnan
hajoamisesta tai muusta, niin mä tavallaan tarkastelen sitä, että
kävikö nyt oikeasti näin mitä tässä tapahtuu?
Miten aikalaiset sen näki, mut ennen kaikkea muakin kiinnostaa
tämmöinen vastakkainasettelu eli eli tavallaan, että miten sitten
myöhäisantiikissa tää rooman valtakunta on jollain lailla
ainakin henkisesti al. Jakautumaan, että minkälaisia
tällaisia ajatuksia tulee siitä, että kuka on roomalainen ja mitä
pitää olla, että on katsotaan että on kelpo roomalainen ja
tavallaan miten. Miten tällaiset
moraalikysymykset tulee osaksi keskustelua sitten kun tulee
kristinusko ja tavallaan se rooman vanha valtion uskonto
pikkuhiljaa alkaa hävitä, niin tavallaan minkälaisia
konflikteja tämä sitten aiheuttaa kristinusko itsessään
hän on hyvin tällainen varhaishistoriasta alkaen, niin
hyvin sitä on tulkittu hyvin eri lailla.
Joo jeesuksen jälkeen tulleet apostolit tulkitsi sitä hyvin
erilailla silloin kun se ei vielä tavallaan ollut edes
erillinen uskonto, mutta tavallaan niinku tämmöisiä
kaikkia tää kiinnostaa taas sitten mua erityisen paljon,
että mitä mitä sille roomalaisuudelle kävi sitten
tavallaan semmoisen klassisen antiikin jälkeen ja miten sitten
siirrytään kohti sitä varhaiskeskiaikaa keskiaikaa,
missä sitten on äärimmäisen isoja tämmöisiä yhteenottoja
taas liittyen siihen roomalaisuuteen.
Neljäs ristiretki esimerkiksi, että entiset.
Lännen joukot tulee roomalaisen kaupungin eli konstantinopolin
kimppuun ja tavallaan siinä ollaan sitten hyvinkin, että ei
tunnisteta enää semmoista entistä yhteistä menneisyyttä.
Ja niin tämmöiset olisi semmoisia asioita mitä mä
pyörittelen siinä väitöskirjassa.
Mielenkiintoista. No otetaanhan siitä vaikka
uusiksi. Sitten kun olet saanut asiat
siihen malliin, että voi tulla mulle kertojia kuulijoille
lisää. Kyllä kyllä.
No niin mielellään. Meltaissa jatkumoa, kiitos.
Oli mahtavaa, että valaisit meitä tästä aiheesta.
Olimme taas tiedetään jotain enemmän.
No nyt loistavaa. Kiitos paljon, oli hauskaa
seuraaja osallistu facebookissa mitä tulisi tietää podcast ja
instassa nimellä MTT podi.