Hej och välkommen till bet olofpodden podden av BT odlare
med BT odlarare och för BT odlare.
Du lyssnar på BT odlar poddens 38:e avsnitt.
Jag heter ida Lindell och idag har jag med mig Joakim herrström
från MBR välkommen. Joakim.
Ida. När våra lyssnare hör den här
podden så sitter de med ett rykande färskt nummer av
beteodlaren i handen. Det är fjärde numret för året
och det numret där vi presenterar en massa sorts
resultat försöksresultat från sortförsöken.
Det tänkte jag att vi ska fördjupa oss i idag tillsammans
med det där Joakim. Spännande.
Jag gör gärna. Jag vet att svårt det ligger dig
varmt om hjärtat och du har bra koll på försöken.
Ska vi börja i den ändan? Hur har MBRS försöks år
tjugotjugofem varit? Jo tjugotjugofem har varit ett
med sortförsöks mätt sätt att se på det ett gott på.
Vi har bra. Signifikans och statistik i våra
försök som, precis som de flesta lantbrukare, så kom vi igång
tidigt och fick en bra etablering på våran försök.
Vi har också haft en gynnsam skördekampanj så att när vi
summerar så ser vi att tjugotjugofem kommer gå till
historien som är en av de bättre åren rent kvalitetsmässigt.
När vi tittar på sortsskillnader.
Och vad innebär det för våra beteodlare som ska sitta och
välja en sort nu? Att vi har bra kvalitet på
försöken det här året. Det innebär att de skillnader vi
ser på siffrorna. Till största del kan förklaras
av sortskillnaderna. Nu ska man säga att med den
gemensamma plattformen mellan Sverige och Danmark så har man
ett stort underlag till sorturvalet sen det som hamnar i
tabell och diagram och där vi presenterade.
Tittar man vilket man kanske gör och skall göra på tre års
genomsnitt så är det väldigt många lokaler som faktiskt har
ingår i det med fyra upprepningar på varje lokal.
Så det är ett stort dataunderlag och så säger vi har bra resultat
i år eller bra försök i år. Är det så också då att man kan
säga när man tittar på tre års resultat att de här bra
resultaten bra försöken vi har haft i år bekräftar det vi redan
vet eller är det någonting som vi har fått nytt med oss?
Man kan ju säga att det skiljer sig ju en del tjugotjugofyra
tjugotjugofem, framförallt hur tidigt och snabbt vi kunde
etablera försöken. Det är skillnaden mellan Sverige
tjugotjugofyra och tjugotjugofem är inte lika dramatisk som det
var i Danmark. Där man sålde försöken
tjugotjugofyra tre veckor senare än vi gjorde i Sverige.
Vilket gör att det är lite andra sorter som då var bättre på den
danska sidan. Tjugotjugofyra tittar vi
tjugotjugofem så är sådd och skörd i tid.
Mer jämförbar mellan Sverige och Danmark och vi ser inga
dramatiska skillnader på resultaten i Sverige och
Danmark. Men vi kan väl komma lite
tillbaka till det hur man ska förhålla sig till olika typer av
försök. Men jag tänker som WT odlar ny
så sitter man med den nya tidningen.
Det finns otroligt mycket information där.
Finns och information att hämta på andra ställen hos
fröföretagen och och inte minst svårt portalen som vi också
kommer tillbaka till lite senare.
Hur ska man angripa all den här information om sorter för att
landa i ett sorts val? Jag förstår att det kan kännas
överväldigande först, men jag tror det kan vara en stor hjälp
om man redan från början tar ett eller två viktiga beslut.
Det första är om man är medveten om att man har behov av en
nematosont, då kortas listan ner och väsentligt.
Det andra valet, som är också ganska avgörande, är vilken här
precis strategi man har tänkt ha i till tjugotjugosex om man.
Vill använda sig av en kompiso strategi eller man vill ha mer
traditionell arbetslivstrategi vid en konviso strategi så
kortas också ner listan väsentligt.
Då tänker jag valet nematoderant eller inte nematodoleransort?
Det kanske ändå kan anses vara lite enklare att göra för att
har jag skött minatodprov provtagning så vet jag om jag är
i behov av den av det det segmentets sorter eller inte.
Valet herbi tolerant strategi komviso strategi eller en mer
traditionell härbsidstrategi. Det handlar ju inte så mycket om
vad jag måste eller behöver och i många fall utan det handlar ju
om ett val jag gör. Vad ska jag väga in i det valet,
tycker du? Alltså om vi bortser från de
olare som har stora ogräs problem där jag verkligen
förordar en konvisor strategi av den anledningen så ska man ha
med sig ett par tankar samtidigt i huvudet.
Konvisustrategin medför för de allra flesta.
En lite lättare logistik kring när jag kan spruta och och och
så vidare. Men man ska ha med sig att det
är en avkastningsskillnad för konvisor, sorterna kontra de här
traditionella sorterna. Tittar vi specifikt under
treårssnitt som vi nu har på de bästa icke konvisosorterna
jämfört med den bästa konvisosorten så det.
Skiljer det mer än 2000 svenska kronor per ekonomi.
Innan vi tar beaktande att det också är ett högre fröpris kring
covissorterna. Vad är det i avkastningsnivå dom
där 2000 kronorna? Ja, det, det är ett par procent,
men det är inte bara liksom det här.
Sockerutbytesprocenten i relativt tal som påverkar utan
det kan också vara andra betalningsparametrar som som
spelar in där konvisor sorterna ibland inte är.
Liksom i nivå med de bästa sorterna.
Och vi, vi ser ju att det är vissa om vi tar Selma som har
varit en sort som funnits länge på listan så ser vi ju att i tre
år snätt är det fortfarande en av de absolut attraktivaste
sorterna med inte pengamässigt och där är en stor skillnad är
att jag komviso sorterna från samma född.
Så det har en prislapp med en konvisor sort, men det kan också
ha ett värde för den som gör det.
Valet som som man får förhålla till varandra.
Ja det ger ju en en flexibilitet just kring bekämpningen av ogräs
som man då får värdesätta. Vad är den värt för den enskilda
lantbruken och vad som är rätt för för dig behöver inte vara
rätt för din granne och och så vidare utan varje person måste
ta det beslutet utifrån sina förutsättningar.
Ja, men det kommer vi komma tillbaka till så småningom när
vi kommer tillbaka till här vid synstrategier och sådär.
Till nästa säsong, men där var också ett intressant avsnitt av
podden som handlade om just om resistenstänket kring valet som
jag också tror att många behöver ha med sig när man ställer sig
inför att väljas bort. Men har vi haft konvisor på den
svenska marknaden i några år och vi börjar komma tillbaka till de
fält där vi kanske redan en gång har haft kombis och sockerbetor
och man har använt liknande teknik och teknologi i andra
grödor tidigare, så att vi vet sedan sedan tidigare att det
finns. Ogräsen uppvisar då resistens
och tålighet mot de här behandlingarna och har man har
man erfarenhet av det lokalt hemma vid så ska man tänka ni
både en och två gånger och min rekommendation är faktiskt att
då ska man välja mer traditionell arbetstid.
Regi. Ön ska det vara några verkligt
tydliga anledning att man ska kombinera en mer traditionell?
Kanske då strategi med covviso strategi?
Det kan ju vara att man har problem med rams och så vidare
och det det förstår jag. Ja, men då har vi ändå fått med
oss lite kring tankar. Mer, traditionella sorter och
konvisor sorter som är mer en en inriktning.
Ett val man behöver göra. Vi har hanterat nematoder.
Vi har hanterat konvisor sorter. Vad vill du mer att man ska ta
med sig in utifrån resultaten från sort försöken?
Vad ska jag mer ta med mig i min min resonemang kring sortval?
Men det är ju många dessvärre som har upptäckt de sista två
åren, både i Danmark och Sverige.
Att vi har kommer tvingas lära oss att hantera saccosbra som en
bladsvamp och i synnerhet om man är odlare som som har bevattning
eller beroende bevattning där saker får ofta ett stark arfeste
och lite mer svårhanterbart. Då ska man titta på bladsvamps
bedömningar som vi också publicerar.
I år har vi inga. Inokulera och försökte där vi
själv styr mängden så kostar det beroende av den naturliga
infektionen. Men den har varit ganska stor
under tjugotjugofem. Vi önskar att bättre sakmaterial
än vad vi kanske idag kan erbjuda till de svenska och
danska odlare. Men man kan i alla fall undvika
de sämre alternativ som finns på listan.
Men du innebär att vi man önskar ett bättre svårt fall svårt
valet är jätteviktigt när det kommer till och en viktig, en
viktig del i att hantera sark. Ospar just.
Skulle du säga att vi har sorter som som ändå skulle vara
toleranta mot ett hyggligt saco avtryck i Sverige?
De är egentligen inte så bra som de behöver vara också i Sverige
under tjugotjugofem. Det skulle jag säga, men vi ser
sorter som till exempel mirakulla som har varit på
listan nu under ett par år. Den har en bättre mytståndskraft
än en del andra sorter, men det är inte på den nivå vi skulle
önska. Och vi har varit i kommunikation
med samtliga fröföretag om detta och har blivit lovade att där
till i framtiden att det ska komma bättre sorter också till
den svenska marknaden. Den typ av tolerans och
resistens som vi ser att man använder den här på kontinenten
där ska kosta har varit ett problem över ganska lång tid.
Sacosparh en viktig pusselbit i sitt sortval.
Fler såna här bra medskick. Och det är ju det om man redan
från början har en tanke att man vill vara bland de första att
komma ut och sov till nästa år så ska man ju ta
stocklöpningsproblematiken på allvar.
Vi ger ju en fingervisning om de sorter som vi anser har lägst
risk för tidig såd. Det finns ju aldrig garantier.
Det ska vi vara tydliga med att se, men vi kan peka på de sorter
som har en mindre risk på listan och det bör man ju naturligtvis
väga in att man vi har. Vi har varit förskonade några år
nu med relativt lågt stocklöpningstryck, men vi kan
inte styra vädret så att det är någonting man måste ha med sig
beaktande. Du är inne på det här med tidig
sorder. Stocklöpning ska man också tänka
liknande om jag redan nu vet att jag kommer hamna i en levan.
Och ring med tidig leverans eller leveranskategori med sin
leverans att jag redan nu ska anpassa mitt sortval till
leveransen kan jag vara hjälpt av sort försöken och resultaten
för att hitta rätt sort i det perspektivet.
Ja absolut kan man ju ta med sig det här att om du har en
tidigare leverans ja då blir kanske inte ditt det här svamp
motståndskraften lika viktig som den sen leverans.
Då är den väldigt viktig. Det är nummer ett det kanske
inte är så tydligt i den artikel som publiceras i b toglan.
Med den digitala versionen sort portalen.
Där kan man när man går i där så kan man också se vilka försök
som har skördats tidigare och vilka som har skördat senare och
då kan man specifikt titta på försök på försök.
Och det kan ju vara också en hjälp i det valet.
Vi har en ambition att till nästa år kunna ge en mer
sammansatt bild av vad tidig och senare skörd ger.
Kring sortvalet. Men era sorter och skulle ni
säga utifrån materialet var idag som sticker ut för en tidig
skörd, till exempel som som är generellt sett bättre i försök
som skördas tidigt. Det är absolut min erfarenhet
att så är fallet och då har vi sett ganska tydligt under också
i en världs resultat i 23 och 24 menar jag mindre tydligt 25 och
där finns olika faktorer till det men.
Det är egentligen ingen hemlighet eller internationellt
sett när man vet att. Tidigheten där man skördar eller
det med rotvikt som har uppnåtts vid en tidpunkt?
Ja, det kan påverka faktiskt rankningen på sorter.
Det är påvisat flera ju fler tillfällen tidigare i många.
Länder. Ser vi fram emot att prata om
nästa år tänker jag och och och så klart många av de sakerna som
man tittar på och tolerans man vill ha eller en viss egenskap
man är ute efter kan kosta någonting i andra änden.
Och idag har nämnt så vi har nämnt sort portalen här nu flera
gånger. Jag har min w todlat tidning
framför mig. Där är ju utviket i slutet där
jag får en bra överblick på sorter med olika karaktärer.
Hur kompletterar sorts portalen detta?
Först kanske vi ska säga också att sortportalen lanserades den
1 december i år också eller den uppdateras kanske ett mer
korrekt ord och det är vår ambition på MBR att där ska
finnas en möjlighet för Irland att själv kunna gå in.
Och och och prova att att göra ett eget val med hjälp av en
digital interaktiv miljö och vi kommer uppdatera den kring 1
december varje år med tre avsnitt.
I sortportalen så har du som odlare möjligheten att gå in och
göra ditt eget urval. Du kan ju kanske tycker att en
större tabellen? Det kan jag själv känna i
betodlan kan vara svåröverskådlig och det var ju
där vi började diskussionen också i det.
Då är den digitala varianten möjlighet att med ett par
knapptryckningar på dem två tre, kanske fyra sorter.
Du är intresserad att jämföra att bara för de visualiserade
och på det sättet kunna göra ett enklare val och jämförelse som i
slutändan kanske leder fram till att göra det rätta valet.
Eller utifrån de egenskaperna som jag absolut efterfrågar, var
hittar jag sortportalen? Sortportalen hittar upp MBRS
hemsida och med ett enkelt knapptryck så kommer du in i
sortbetalningen och. Jag tror jag har sagt ett par
gånger att man ska nog ha inställning att det är som att
första gången man sätter sig på en cykel.
Då kan det kännas lite vinglet lite osäkert, men andra gången
man gör om den den. Övningen så känns det mer
bekvämt och kanske gång tre man går in där, så är det här inget
konstigt längre och man kan inte trycka på något sätt att man
förstör någonting eller ändrar någonting från någon annan.
Utan känner man att man har kommit in på ett sätt som man
inte riktigt vet hur man ska ta sig ur så bara laddar man upp
hemsidan på nytt och går in en gång till och det är allting
återställt. Finns också flera
hjälpfunktioner på varje sida för att hjälpa er att komma
igång. Ja, för jag tänker att det är ju
sin sak och det är väldigt värdefullt.
Det vi publicerar i BT odlaren och sammanställningar och så
där, men det blir. Det är ju en väldigt
sammanfattning utifrån all den information ni har om
sortförsöken så att sorpportalen är ju en möjlighet för odlarna
att få tillgång till det otroligt värdefulla material som
ni samlar in de sorts försöken. Men som du säger det kan kännas
övermäktigt och svårt att att sålla.
Men innan man hittar runt, men om man väl gör det så ska man ju
förstå kraften i att själv kunna sortera fram datan som man är
med hjälpt av. Och och det är inte avsikten är
ju precis som du säger det här att få ett komplement till det
vi publicerar BT ullar. Men vi har så mycket mer
information som vi vill faktiskt att ska komma odlarna till gagn
och det kan vara en del karaktärer som för er för dig
specifikt på din gård är vi extra viktiga som kanske inte.
Det finns plats till att visualisera eller förklara.
Som är villig BTU då, ja, men då finns det möjlighet här och kör
man fast och vad är det? Någonting man undrar över så är
man alltid eller alltid möjligt att höra av sig till mig eller
en Björn så ska vi försöka hjälpa och svara på de frågor
som ni har. Johan, är det någonting mer
kring valet av sorter som du tänker att det här börjar ha med
mig i mina mitt resonemang? Jag tycker ju att som grund så
ska man inte ta för stora risker.
Man ska känna sig. Man ska ha en stor del av sitt
sortval, så kan man känna sig trygg i så jag brukar ha som 1 1
1 fingerregel lapp så att 75 till 80 % av din.
Dinodling ja, det ska vara sorter som du känner dig trygg
i. Men jag tycker att 20 till 25 %
det ska vara någonting nytt. Någon av de nya testsorterna
eller eller observationssorterna som du tycker ser spännande och
intressant ut? Nej, men prova din dem på din
gård ett par av dem. Det kanske du blir positivt
överraskad och känner att det här är någonting som faktiskt
fungerar riktigt bra och så att du till efterföljaren i år i så
fall skalar upp och kanske. Den får en större del av din b
tidning framöver. Ja, det blir ungefär det.
Det tycker jag är en bra utgångspunkt och sen så är det
ju att tänka igenom det här vi pratat om.
Vi pratar om det material och vi pratar om herbicider.
Du var inne på det här, när ska jag lämna?
Mina betor men också när tänker jag så alla de faktorerna är de
för mig, de nyckelfaktorer, sen kan du på din gård ha speciella
behov som gör att du måste titta lite mer på bladsvamp eller det
kanske är väldigt viktigt för det här med sockerhalten.
Du kanske har en historik på din gård att det är svårt att få upp
sockerhalten under dina förutsättningar?
Ja, men då är det en viktig karaktär.
Du kanske har problem med för det mysigt tidigare?
Då skulle du välja lite extra kring de aphen och myses
toleransen. Så ni känner era förutsättningar
bäst och det är det ni ska ta in i beaktandet av ert sådant fall.
Bra sammanfatta Joakim. En sak till som odlare kommer
att ställas inför fjolår när de gör sin fröbeställning.
Det är ju faktiskt betningen för det här är ett antal sorter i en
viss viss kvantitet som kommer erbjudas inte bara med
forsbetningen som som insektsbetning utan ett tillval
med. Det som heter buteostat.
Hur ska man som odlare resonera kring om det finns ett värde i
att köpa till en en buss bue startbetning på sitt frö och
möjligheten finns på sorten man har valt?
Det är en bra fråga jag. Jag tycker att forspetningen i
grunden är en bra betning, men den är kanske inte komplett
kring alla de faktorer som vi ställs inför här där med boteo
upp det start så har man i en större sammanhang där alla de
eller många av de europeiska instituten också inte borgen
begär testat av produkten. Sätt att den ger en förstärkt
skydd kring. De tidiga insekterna som
faktiskt kan vara ett problem. Och i synnerhet kanske då trips
där fors inte verkar lika komplett som att kombinera de
två produkterna? Kommer det löna sig att betala
extra för det här tänker jag till din följdfråga i det.
Ja, det är, men då ska vi tillägga att beting är ju svårt
i förhand och säga om det kommer löna sig.
Men det är väl kanske det svårt vi tänker ge också.
Och jag då är när mitt svar är väl inte att det är ju som att
se det som en försäkring, att det det kan vara svårt att i
försök visa att du får alltid tillbaka de här pengarna varje
år så är är det ju huset eller gården brinner ju inte ner varje
år som tur är, så det är inte alltid man får betalt för den
försäkringen man har. Existerat i men det är ju ganska
bra om man är hårt utsatt det på att man faktiskt har den här
försäkringen. I sin betydligt så hade det
varit upp till mig så hade jag absolut varit att prioritera den
här extrabehandlingen i år. Om det är möjligt.
Men det är ingen katastrof om man inte får tag i det utsidet
heller. Det är som du säger, det är en
försäkring. Vi ska väl nämna också att den
här beter ju startbetingen. Den har ett annat verkningssätt.
Den verkar systemiskt i i den lilla betantan.
Jämfört med får som bildar ett litet gasmoln runt den lilla
betplanta, så det är olika sätt att verka och därav också
försäkringen. De kommer antagligen vara lite
olika bra vid olika förutsättningar i marken och det
är helt omöjligt att veta var man står med och hur mycket är
högt insiktstrycket blir och hur snabbt betarna etablerar sig när
man beställer fröet i januari. Man kan ju säga det att under
tjugotjugofem så hade vi en stor skadeverkande av trips initialt,
men. När vi sen summerar under slutet
året så är också de riktade försök där vi gör ut värdering
kring trips så är det svårt att se signifikanta resultat under
tjugotjugofem. Det innebär inte att trips inte
kan vara ett problem, särskilt i kombination med lite andra mer
ogylsamma förutsättningar som vi faktiskt hade tjugotjugofem
veckor. Nu har varit en kraftigare vind
eller samverkan aphen och myses eller vad det nu är då blir det
snabbt ett stort tapp av plantor som kan bli krossant.
Tack Joakim många bra medskick till odlarna inför sortsfallet.
Nu tänker man ha podden man har tidningen.
Man har sort portalen. Hjulen är räddad och svårt
fallet ska kunna bli väl genomfört i januari.
Och. Igen, har ni några frågor eller
funderingar och får ni gärna höra av er till mig eller någon
annan pennberg så ska vi försöka hjälpa till och gör det som
faktiskt ett en liten hemläxa att gå ut på sort portalen.
Ge det en chans ge det kanske två eller tre chans också.
Så kommer ni finna att det är ett bra komplement till den fina
artikeln som står också i p till.
Vi ska ju också säga att rådgivarna och bettkonsulterna
på aggresenter är också väl insatta i det här med sortval.
Så precis som ni på MBR så finns de ju tillgängliggör om man har
frågor kring sitt hårtval då och förutsättningarna och frågor man
står inför. Men, det tänker jag Joakim ska
vi önska alla betodlare pådens lyssnare, en riktigt god jul och
ett gott nytt år. Ja gud jul alla samma och lycka
nu till med sortvalet. Då och bety och la på ordern är
tillbaka på det nya året på återhhörande.