Hej og velkommen til dansk i ørene.
I denne episode vil jeg tale om et emne, som i lytter har
efterspurgt mange gange, nemlig det danske skattesystem.
Jeg vil gerne starte denne episode med en disclaimer.
Jeg er ikke skatterådgiver denne episode gennemgår.
Det danske skattesystem så godt som muligt, men du skal altid
kontakte skat direkte, hvis du har spørgsmål til din egen
økonomi og skat. Det er en ret svær episode, så
hvis du kun lige er begyndt at lytte til podcasten, så skal du
måske vente lidt med at lytte til denne.
Som altid kan du finde teksten til episoden på podcasten
hjemmeside. På bay mia koffee kan du støtte
podcasten finde ordlister downloade episoden og lytte til
niveau 2 udgaven, hvor jeg taler i almindeligt tempo.
I Danmark betaler man skat, hvis man bor eller arbejder her.
Det gælder både for danske og udenlandske borgere.
Man kan være fuldt skattepligtig eller begrænset skattepligtig.
Hvis man er fuldt skattepligtig, skal man betale skat af hele sin
indkomst. Både det man tjener i Danmark og
i udlandet. Hvis man er begrænset
skattepligtig, betaler man kun skat af den indkomst man tjener
i Danmark. Det danske skattesystem er
progressivt. Det betyder, at jo mere man
tjener, jo mere betaler man i skat.
Den danske skat består af flere dele.
Først betaler man et arbejdsmarkedsbidrag på 8%.
Det bliver trukket fra lønnen, før de andre skatter beregnes.
Derefter betaler man bundskat og eventuelt topskat til staten.
Man betaler også kommuneskat, som går til den Kommune man bor
i. Kommuneskatten er forskellig fra
Kommune til Kommune. Hvis man er medlem af
folkekirken, betaler man også kirkeskat.
Hvis man ejer en bolig skal man betale ejendomsværdiskat og
nogle gange også ejendomsskat. Når man har indkomst i Danmark,
bliver den delt op IA indkomst og bindkomst.
A indkomst er for eksempel løn SU, pension eller dagpenge.
Her er skatten allerede trukket fra, når man får pengene.
Når man modtager sin lønseddel, kan man se, hvor meget Der er
trukket fra til skat, og hvor meget man selv beholder.
B indkomst er for eksempel penge, man tjener som
selvstændig eller ved foredrag. Her skal man selv sørge for at
betale skat. Med b indkomst skal man ofte
også selv indberette til skat, hvor meget man har tjent.
Man betaler skat af sin skattepligtige indkomst.
Det er summen af ens personlige indkomst og kapitalindkomst
minus fradrag. Personlig indkomst er for
eksempel løn, pension SU og personalegoder som fri telefon
eller firmabil. Kapitalindkomst kan være
renteindtægter, for eksempel fra penge i banken eller
lejeindtægter, hvis man udlejer et værelse.
Har man renteudgifter kan det give negativ kapitalindkomst.
Der findes også ligningsmæssige fradrag.
Det er udgifter, som man må trække fra i sin skattepligtige
indkomst. Det kan for eksempel være
fradrag for transport til og fra arbejde, et såkaldt
befordringsfradrag. Fagforeningskontingent og
pensionsindbetalinger. Alle personer har også et
personfradrag. Det betyder, at en del af ens
indkomst er skattefri. Skattestyrelsen beregner hvert
år, hvor meget man skal betale i skat.
Det gør de på baggrund af oplysninger fra for eksempel ens
arbejdsgiver og bank. Man får en årsopgørelse, hvor
man kan se, om man har betalt for meget eller for lidt i skat.
Hvis oplysningerne i årsopgørelsen ikke passer, kan
man selv rette dem på tast selv på Skats hjemmeside.
Man får også en forskudsopgørelse.
Det er en slags budget, hvor man skriver, hvad man forventer at
tjene i det kommende år. På den måde kan skat beregne,
hvor meget man skal betale hver måned.
Det er vigtigt at opdatere forskudsopgørelsen, hvis ens
situation ændrer sig. For eksempel hvis man får nyt
job, begynder at studere eller får højere løn.
Så undgår man at få en ekstra regning fra skat senere.
Det man kalder et skattesmæk. Hvert år omkring midten af marts
offentliggør skat årsopgørelsen. Det er altså her man får svar på
om man regnede rigtigt i sin forskudsopgørelse.
Hvis man har regnet forkert, skal man enten betale penge
tilbage eller modtage penge. I Danmark er der en topskat, som
man betaler, hvis man har en meget høj indkomst.
Det er en del af det danske princip om, at de, der tjener
mest, skal bidrage mest til fællesskabet.
I år 2025 skal man betale topskat, hvis man tjener over
611.000 kr. Efter arbejdsmarkedets bidraget
på 8%. Topskatten er en ekstra skat
oven i bundskatten. Både staten og kommunerne får
penge fra skatten. Staten bruger pengene på blandt
andet sygehuse, Politi og uddannelse.
Kommunerne bruger pengene på skoler, ældrepleje,
daginstitutioner og andre lokale tilbud.
Skatten bliver trukket automatisk, hvis man er
lønmodtager. Det kaldes kilde skat.
Det betyder, at man ikke selv skal sende penge til skat hver
måned. Det gør ens arbejdsgiver.
Før år 1970 skulle man selv betale skatten året efter.
Skattesystemet har ændret sig gennem tiden.
I dag spiller grønne afgifter og moms også en stor rolle i
statens indtægter. Der har været flere
skattereformer, som har ændret reglerne for fradrag, satser og
opdelingen mellem arbejdsindkomst og
kapitalindkomst. Endelig er der kirkeskatten, den
betaler man kun, hvis man er medlem af folkekirken.
Den ligger typisk på omkring 0,7% og går til kirkens
udgifter. Hvis man melder sig ud af
folkekirken, betaler man ikke denne skat.
Det danske skattesystem kan virke lidt kompliceret, men Det
er bygget op, så Det er retfærdigt og sikre, at alle er
med til at betale til velfærdssamfundet.
Samtidig giver systemet mulighed for fradrag, så man ikke betaler
for meget. Derfor er det en god ide at
forstå sin forskudsopgørelse og tjekke sin årsopgørelse hvert
år. Det var alt for denne episode.
Jeg håber Det har givet en bedre forståelse af det danske
skattesystem, selvom Det er et kompliceret emne.
Husk at du kan kontakte Skattestyrelsen, hvis du har
brug for hjælp til din skat. Der findes også virksomheder,
der tilbyder skatterådgivning mod betaling. 1000 tak fordi du
lyttede med.