Hej og velkommen til dansk i ørerne.
I denne episode vil jeg fortælle om dansk svineproduktion.
Det er nemlig et af de største områder i den danske
landbrugsindustri. Du kan finde teksten til
episoden på podcasten hjemmeside.
På bay mia koffee kan du støtte podcasten finde ordlister
downloade episoderne og lytte til niveau 2, hvor jeg taler i
almindeligt tempo. Dansk svineproduktion har
historisk set været en vigtig del af Danmarks økonomi og
Kultur. I dag udgør landbruget dog kun
2-3% af Danmarks samlede BNP. Når vi taler om svineproduktion,
handler det om at opdrætte grise for at producere kød.
I Danmark er der mange grise. Faktisk var der i begyndelsen af
2024 omkring 11 mio. Grise i landet.
Det vil sige, at der bor dobbelt så mange grise, som der bor
mennesker i Danmark. At opdrætte grise er en stor
industri, og Danmark eksporterer svinekød til mange lande.
I 2022 tjente Danmark mere end 34 mia.
Kroner på at eksportere svinekød, selvom eksporten det
år faldt en del sammenlignet med tidligere år.
De største købere af dansk svinekød er Tyskland, Japan og
Storbritannien. En gris og et svin er det samme,
men landbrugsbranchen valgte i 2017 at udfase ordet svin og kun
tale om grise og grisekød, da man mente, at ordet gris er mere
neutralt og passende. Der var nemlig en undersøgelse,
der viste, at især de unge danskere hellere ville købe
krisekød end svinekød. Selvom kødet jo er det samme en
årne er en hangris der bruges til avl en so er en hungris en
pattegris er en griseunge. Grise bliver opdrættet på
forskellige måder, men i Danmark bruger man ofte 3 forskellige
racer ved at krydse racerne kan man kombinere deres bedste
egenskaber. For eksempel kan man få grise,
der vokser hurtigt, er sunde og får mange unger i hvert kuld.
Mange slagtesvin i Danmark er krydsninger af disse racer.
Det er også almindeligt at bruge seddel fra en avls årne til at
inseminere søer, så landmænd kan planlægge avlen på deres gårde.
Når grisene skal fodres, får de ofte en blanding af bygherde og
proteiner fra soja eller raps. Der tilsættes også vitaminer og
mineraler til foderet for at sikre at grisene vokser godt.
I den konventionelle produktion bor grisene typisk i forskellige
typer stalde, alt efter hvor gamle de er.
Konventionelle grise er aldrig uden forstalden.
For eksempel starter pattegrise deres liv i en farestald sammen
med deres mor. Solen, når de er omkring 4 uger
gamle, bliver de til smågrise og flyttes til en ny stald.
Senere, når de vejer omkring 30 kg, bliver de kaldt slagtesvin
og flyttes igen. En konventionel so er som
udgangspunkt fikseret en stor del af deres liv og har kun
begrænset mulighed for at bevæge sig.
Der findes også økologisk svineproduktion i Danmark.
Her skal grisene have mere plads og adgang til det fri.
Søerne må ikke være fikseret og pattegrisene bliver hos deres
mor længere tid end i den konventionelle produktion.
Økologiske grise får også økologisk foder, som blandt
andet indeholder grovfoder. Frilandsgrise har også adgang
til det fri, men spiser ikke økologisk foder.
Desværre er der problemer i den konventionelle svineproduktion,
blandt andet i forhold til dyrevelfærd, dødelighed blandt
smågrise samt sygdomme og antibiotikaforbrug hos
produktionsgrise. Med jævne mellemrum bliver disse
ting diskuteret af medierne og politikerne.
Senest udkom TV 2 med en dokumentar i december 2024
kaldet hvem passer på grisene, som fik meget omtale.
Mange smågrise dør tidligt ofte fordi de ikke kan få nok mælk
fra deres mor. Søerne er avlet til at få meget
store kuld, og nogle gange er der ikke patter nok til alle
grisene. Det er også et problem at mange
grise får klippet halen kort efter fødslen for at undgå at de
bider i hinandens haler systematisk klip af halerne er
nemlig ulovligt. Forskning viser, at halebid ofte
sker, fordi grisene mangler plads og aktiviteter, der kan
stimulere dem. En 2 udfordring er brugen af
antibiotika. Der bliver brugt store mængder
antibiotika i de danske grisestalde.
Det kan føre til, at bakterier bliver resistente, hvilket gør
det sværere at behandle infektioner både hos dyr og
mennesker. Dette er et alvorligt problem.
Som både Danmark og andre lande. Arbejder på at løse.
Andre udfordringer med svineproduktion er blandt andet
kvælstof udledning samt fældning af regnskoven i Brasilien for at
kunne dyrke mere soja til dyrefoder.
Omkring 4% af den samlede danske beskæftigelse er i landbruget.
Mange af de mennesker, der arbejder i den danske
svineproduktion. Kommer fra udlandet i 2020 var
over halvdelen af de ansatte i industrien udenlandske
statsborgere, især fra Ukraine og Rumænien.
De udfører et vigtigt arbejde, som holder industrien i gang.
Det var en kort gennemgang af dansk svineproduktion.
Tak fordi du lyttede med.