Hej og velkommen til dansk i ørene.
Denne episode bliver udgivet på den næstsidste dag i år 2025, og
derfor skal episoden selvfølgelig handle om, hvordan
man fejrer nytår i Danmark. Du kan finde teksten til
episoden på podcastens hjemmeside.
På bay mia koffee kan du downloade episoden finde
ordlister og lytte til niveau 2 udgaven, hvor jeg taler i
almindeligt tempo. Husk desuden at følge med på
podcastens Instagram, hvor Der er endnu mere gratis materiale
til at lære dansk. Danskerne er rigtig glade for at
fejre nytår og har en del traditioner nytårsaften.
Nogle holder en rolig aften med få personer, mens andre holder
en stor fest med mange gæster. Ofte starter aftenen med en
hyggelig middag. Bordet er tit pyntet med guld og
sølv nytårshatte bordbomber og sjove dekorationer.
Det er meget forskelligt hvad folk spiser nytårsaften, men
ofte vil man spise en treretters menu og drikke god vin og
cocktails til. Det kan for eksempel være en
hummerbisk til forret og en god steak med kartofler, salat og
sovs til hovedret. Til dessert kan man for eksempel
spise is eller en mus kage. Imellem retterne er der mange,
der afholder en musikquiz eller en quiz om året, der gik.
Allerede kl. 18:00 bliver der meget stille i de danske gader.
Det er nemlig tidspunktet for Kongens nytårstale.
Siden 1800 firserne har Danmarks konge eller dronning holdt en
tale til befolkningen hvert nytår.
Det begyndte med kong Christian den 9.
Som holdt en tale for fædrelandet ved nytårsfesten på
slottet. Dengang var det kun fine gæster,
der hørte talen, men senere blev den trykt i aviserne.
I 1941 blev nytårstalen sendt i radioen for første gang, og i
1958 kom den på TV. Stort set alle danskere samles
foran fjernsynet for at høre talen, som handler om året.
Der er gået og om håb og fællesskab i det nye år.
Senere på aftenen ser rigtig mange danskere den samme korte
film. Den hedder 90 års fødselsdagen
på dansk og detner one på engelsk.
Filmen er fra år 1963 og blev vist i Danmark første gang i
1973. I filmen ser man den ældre dame
med Sofie og hendes tjener James.
Mange gange i filmen spørger James same procedure as laster
og mesofi svarer, same procedure s ever.
Disse 2 citater kender alle danskere.
Filmen er blevet en fast tradition.
Og da DR engang valgte ikke at vise den, blev danskerne meget
vrede. Derfor bliver den nu vist hvert
år. Du kan også finde den på
youtube, hvis du er nysgerrig. Den er kun 15 minutter lang.
Når aftenen nærmer sig midnat begynder fyrværkeriet for alvor.
I dag forbinder vi nytår med raketter og farver på himlen,
men oprindeligt handlede larmen om overtro.
Man troede at der var onde magter på spil nytårsnat, og dem
skulle man skræmme væk med larm. Før fyrværkeri blev almindeligt,
kunne det være larm fra mennesker fra fest og også fra
champagnepropper der sprang. I dag må man i Danmark kun fyre
privat fyrværkeri af den 31. December og den 1.
Januar, og man kan kun købe fyrværkeri i en kort periode i
december. Ved midnat finder mange danskere
champagne og kransekage frem. Champagne blev først rigtig
populært til nytår i Danmark i 1900 og trediverne, hvor man
begyndte at skåle det nye år ind.
Kransekage har en endnu længere historie.
Den er lavet af marcipan og har rødder helt tilbage til
middelalderen. Hvor konfekt blev serveret til
fine fester. I dag er kransekage et fast
symbol på dansk nytår. Den serveres ofte formet som et
højt tårn. Når klokken slår 12 hopper mange
danskere bogstaveligt talt ind i det nye år.
De står på en stol eller sofa og hopper ned, når det nye år
begynder. Det er en sjov tradition, som
handler om overgangen fra det gamle år til den nye.
Samtidig skåler man med champagne og ønsker hinanden.
Godt nytår. Efter klokkernes 12 slag synger
nogle danskere 2 sange. Den ene er kong Christian stod
ved højen mast, og den 2. Er værd velkommen herrens år.
I fjernsynet på DR kan man se d rs pigekor synge de 2 sange.
Den 1. Januar er for mange en meget
rolig dag. Mange ligger på sofaen og ser
fjernsyn, og her er skihop meget populært.
Siden 1953 har nytårsskihoppet i garish partin Kirsten i Tyskland
været en fast tradition, og mange danskere ser med hvert år,
når det bliver sendt i fjernsynet.
Senere på dagen holder statsministeren sin nytårstale.
Talen bliver sendt på tv og radio og handler om politik,
samfund, økonomi og Danmarks rolle i verden.
Mange spiser også nem mad den 1. Januar som takeaway eller
frysepizza fordi man er træt efter nytårsaften.
Og måske fordi man har lidt tømmermænd.
Cirka hver 3. Dansker sætter sig et
nytårsforsæt for det nye år. Et nytårsforsæt er en beslutning
om at ændre noget i sit liv i det nye år.
De mest populære nytårsforsæt i Danmark er at tabe sig spise
sundere eller dyrke mere motion. Andre nytårsforsæt handler om at
bruge mere tid med venner og familie, bruge mindre tid på
sociale medier og læse flere bøger.
Det er ikke alle, der holder deres nytårsforsæt, men for
mange er det en måde at starte året med håb og nye mål.
Det var alt for denne episode. Jeg håber du er blevet klogere
på de danske nytårstraditioner. Og hvis dit nytårs fortsæt er at
læse din første rigtige bog på dansk, så kan jeg anbefale min
bog om nordisk mytologi, som du kan finde på podcastens
hjemmeside. Jeg ønsker dig et rigtig godt
nytår og håber du kommer festligt og sikkert ind i år
2026. Tak fordi du lyttede med.