Välkommen till Novus ceritcheck Caroline tuved tack, du är VD
för Sveriges kommunikatörer heter generalsekreterare också.
Han har ju som dubbla titlar. Det är ju för att det är en
förening i grunden. Som ju ägs utav medlemmarna och
då har man en generalsekreterare och sen äger ju föreningen ett
servicebolag och det är ett aktiebolag och det är för att vi
ska kunna bedriva tjänst i våra medlemmar och då behövs det en
VD som kunna dubbla. Så drar du fullt upp?
Ja verkligen. Verkligen?
Och och särskilt kanske då att det är kommunikatörer som
medlemmar? Ibland jag tänker ganska ofta på
skomakar barn i många tillfällen.
Men för att det är alla branscher har sina utmaningar.
Om man är väldigt duktig. Undersökningsbranschen är ju som
bransch. Jättedålig på att använda sina
egna verktyg? Och.
Jag ska väl inte ställa en sån fråga till er som är
prodirektör, men jag, det ska jag inte göra.
Det lät taskigt, men det är väldigt lätt att man fastnar i
ett inifrånperspektiv. Det går ju otroligt fort också,
och även om man kommer ny in. Och att man vi pratar väldigt
mycket att vi måste prata kundiska just för vi.
Vi fastnar ju signifikanser och. Felmarginaler först då
kommunikatöriska. Ja precis mottagare är ganska
kanske just det just nu. Små, små gruppiska.
Målgruppiska? Ja, men precis ja nej.
Men just för att det är väl där utmaningen ligger det väldigt
mycket och. För det finns ju egentligen.
Om man inte mätt något så har det inte hänt kan man ju säga,
men annars så har jag inte berättat så.
Svårt att säga att det har hänt i alla fall.
Ja, men jag jag förenklar lite varför vi håller på med
undersökningar, men det är ju samma sak om man inte talat om
det för någon. Har det hänt då?
Nej, det, det är just det är ju. Det är en bra fråga.
Det kan ju ha hänt och man kan ju.
Stå på så att det har hänt. Ja, men om mottagaren inte har
uppfattat det har hänt så är det ju då har man ju olika åsikter.
Och då kanske man har gjort i onödan om det är någonting.
Som faktiskt har troligtvis gjort i onödan eller för lite
oftast. Ja, för nu pratar du inte om att
mörka saker, tvärtom att göra positiva.
Saker är det väl den vanligaste grejen inom organisationer.
Att man man gör. Vi kan ta det enklaste ram att
man förhoppningsvis har man inkluderat jättemånga att ta
fram en ny vision och både du och jag vet ju idag att det gör
ju inte alla utan man. Det är en liten grupp som gör en
vision och så kaskaderar man ner den där och det funkar inte.
Men då? I vilket fall som helst så
pratar man ju om att man behöver repitera den där 1000 gånger och
den 999 gången är det ändå någon som säger vad spännande?
Det har jag aldrig hört och det kan ju vara din egen kollega.
Och det är ju för att vi uppfattar.
Saker och ting på så olika sätt och det är väl det som gör
människor spännande och faktiskt också yrket att vara
kommunikatör, men lite hopplöst. Ibland precis och där då blir ju
kanske nästa fråga som jag. Som jag tänker på för att jag
behöver själv ta om det här lite.
Vad är egentligen en kommunikatör?
Vilken alltså, jag älskar att du ställer den frågan idag 2024.
Och den är ju helt relevant, för det är väl också det.
Det är väl också det som. Liksom har varit någon
lågintensiv debatt kring vad är en kommunikatör?
Vad gör en kommunikatör? Vi kan väl?
Det är ett ganska nytt yrke om man jämför med militärer och
civilingenjörer och så där som är flera hundraåriga yrken så är
ju kommunikatörer. Man brukar prata att det började
någonstans 1920 1930. Det hette man ju inte
kommunikatör utan då hette man kanske publicist?
Nej, nej, ja, någonting något annat.
De lyckades inte få ut den kommunikationen.
Nej exakt man hette något annat och sedan blev det ju informatör
och informatör hette man ju väldigt länge fa. 2010 alltså
det började väl skifta där lite för då bytte jag också vår
förening som det hette ju Sveriges informationsförening
företag så bytte va, frågade jag dig då och jag nickar.
Du har varit medlem i egen. Jag nämnde men men men 2012 så
så 2011 bytte ju vi namn till Sveriges kommunikatörer för då
hette de flesta. Då var det ju
kommunikationschefer istället för informationschefer många.
Och idag är ju kommunikatör så som vi Sveriges kommunikatörer
ser på. Vem är det så är det ju.
Vi omfamnar alla och vad är med alla?
Jo, det är marknadskommunikatören alltså
marknadschefen. Emma har specialisten motion
graphic designen copyn alla alla bitarna grafikerna allt.
Vi omfamnar ju alla som håller på med press och politisk
påverkan. Presstalespersoner och chefer
till. Ner till.
Då de som en del har titeln kommunikatör och då?
Det är oftast en ganska generell och bred roll där du förväntas
kunna skriva. Du förväntas kunna hjälpa till
och kanske ta fram material eller göra en ledare bättre i
sin kommunikation. Men.
Många gånger har ju en specialist titel roll alltså du
är webbredaktör, eller? Ja grafiker eller sociala
medier. Innehållsproducent eller
skribent eller ja, fotograf, alltså.
Det är ett jätteyrket med så många olika titlar och.
Det som det som ni stjälper i lite grann.
Det här är att att hjälpa till att kanske få en större
förståelse för om man nu är intresserad av yrket och förstå
vad det är. Det är ju att många
organisationer för några år sedan började ta bort alla
titlar i ett försök att göra det bättre så att alla heter
kommunikatör på en organisation. Just det, men och det och det då
behöver man ett väldigt, väldigt bra ledarskap i organisationerna
för att det ska vara tydligt för alla vad en kommunikatör gör för
då kan det ju bli tokigt, för då kan man kanske.
Då kan det ju bli så att man går fram till 1 webbredaktör och
frågar om de kan alltså någon som skriver på webben och kodar
webb som som då? Ber dem att skriva tal och det
är ju liksom helt olika kompetenser.
Klippan podd. Eller Klippan podd för den
delen. Nämen nämen precis och det är
väl. Det är väl där lite kanske
utmaningen ligger väldigt mycket just nu eftersom för få för att.
I ett digitalt samhälle som vi nästan håller på med och mer
eller tjänstesamhälle kanske är ett bättre ord så så är ju
produkten väldigt mycket kopplat till hur den beskrivs.
För. Att en en bil kan du greppa, du
kan provköra den och så vidare. Men men en tjänsteprodukt är ju
helt avgörande att du kan faktiskt differentiera den
trycka på fördelarna finnas i alla plattformar samtidigt.
Och nå ut till din målgrupp? Förhoppningsvis.
Ja, det är ju målet. Menar jag?
Ja, det är målet. Ja, ja, precis.
Och och för att om du inte gör det så får du heller inga kunder
och då får du inga kunder. Då får du heller ingen så att så
att kommunikationen är ju helt eller kommunikatören som det
blir i det här. Men det är det som är utmaningen
eftersom det är inte bara en roll och och jag förstod ju det
innan, men jag tyckte det var jättebra att du pratade om det
här för just för att det är ju det som är så viktigt att tänka
på att att det är ingen. Schweizisk armékniv på att bara
få ut det för det är svårt det och och.
Vad är det här lilla förstå sociala mediers olika logiker
plus. Journalistikens logik plus
kundens logik plus medarbetarens logik.
Och att det ju sker också i en en väldigt snabbrörlig konstant
rörelse om vi bara tar sociala medier och deras algoritmer
bytte ju linkedin igen bara för någon vecka sedan då?
Ska man liksom stöpa och tänka om och stöpa.
Jag vet själv. Jag satt och läste den där flera
gånger och bara. För ibland är det så här, OK, nu
fattar jag och ibland är det jag fattar inte men.
Men jag förväntas ju fatta direkt eftersom att jag är
kommunikatör. Och det är det är något
intressant med det appropå appar har.
Man har man jobbat med med team som ska sätta upp möten så
märker man att de flyttar knapparna lite då och då så att
trots att vi hållit på endast en pandemin och lära oss de här
verktygen och verktygen fanns ju knappt innan pandemin är en
liten stamn. Alltså.
De var ju så outvecklade, men de lyckades ju inte ens kommunicera
ut att knappen har flyttats. Så du står i ett lajvläge hela
tiden med massa andra externa människor.
Kanske ska försöka hitta knappskrället och och.
Och då kan det ju verkligen vara så här, men jag gjorde ju det
här igår. Exakt men nej då var den
tydligen uppdaterats och det finns ingen information om det
här och. Har väl egentligen en sidospår
inser jag nu, men men det här gäller väl också att det gäller
även plattformar som Facebook, linkedin.
Att de skruvar lite på det. Ja, men det här blir nog bra och
sen glömmer de att tala om eller de kanske inte ens tycker att
ja, men det får man väl lära sig.
Och så står mycket av kommunikationen och faller
egentligen på algoritmer eller någon utvecklare som tycker kom
på en bra idé. Och det där är ju liksom det är
väl en. Jag tycker det är bra att ett
bra exempel för. Gemene man kanske inte man
lägger upp sitt inlägg som man gjorde igår igår så såg man
direkt att det var många som såg det och någon började när man
börjar gilla det och någon skriver någon kommentar och
nästa dag gör det samma och det händer ingenting.
Det har gått 2 timmar och så ser du att det är 27 som har sett
det här. Vad konstigt vad berodde det på?
Jo, det hade inte fått en ny manual uppskickad.
Utan och då är det ju oftast att då har algoritmen bytt liksom
beteende. Och hittar man det, ska man
googla. Den exakt exakt.
Kom jag på nu? Men det är ju jättestor utmaning
alltså och samtidigt är ju kanske det här mycket av
kommunikatörs diskussionen i alla fall som jag ser från mitt
perspektiv som väldigt mycket, mycket kontakt med med
nyhetsredaktioner är ju snarare att ett det ska vara stoppet mot
journalistens frågor. Jag kan väl ärligt säga att det
är väldigt sällan jag har sett det när jag liksom med alla
kontakter jag har med företag och myndigheter så är det
tvärtom där där kanske man till och med går för långt tvärtom.
Journalisten måste få en fråga nu.
Släpp allt annat, det vet jag. Myndigheter som vars grundlogik
är och det har jag inte heller säker på att det är så himla bra
för att det slår nämligen sönder den här möjligheten kanske att.
Få ut rätt. Information får ut en begriplig.
Jag ska ju faktiskt en debattartikel av de här för
många år sedan utifrån universiteten där det var någon
som körde ja standardkritiken. Det är för många kommunikatörer
inom universitetsvärlden. Nej, det är väl snarare tvärtom
just nu för att ett kunskapssamhälle måste vi få ut
den. Generella kunskap som finns
kring ett område. Grön är ju bara idéer, det vi
ska inte sprida rön. Vi ska sprida kunskap.
Och när det gäller forskningen också som ju är jättebra
exempel. Där för
forskningskommunikationen har vi ju kommit en bit med, men inte
framme. Det är forskningen är ju till
för alla, det är ju alla svår rätt att ta del utav
forskningen, för den görs ju för oss och då är det ju fundamenta
att den ska kommuniceras och. Och egentligen när man om jag
pratar med forskare så håller ju alla med att att.
Då behöver man ju också hjälp med att få ut vad forskningen
innehåller och då kanske man behöver göra det oftare än att
bara nu gör vi ett start och stopp och det för det kan ju
vara år däremellan utan att man gör det bitvis vad man då ser
och hur det funkar och så där. Men det här är ju.
Det här är ju svårt för en forskare är ju en forskare och
duktig på singelbit och kanske inte alltid tänker på
kommunikation som ett medel för att få ut sin forskning.
Nej, jag har ju pratat med många forskare så att säga och bjudit
fel i tidningen. Då är det ju journalisten typ
dum i huvudet, alltså. Ja, fast det är ju ditt problem
som forskare för att. Nu sprids en felaktig bild om
ditt forskningsområde. Det är problem för dig.
Det styr till och med vilken finansiering du får i.
Framtiden. För politikerna kommer läsa
artikeln så då blir det och och och när det nu inte finns
vetenskapsrelationer i det området eller
specialistjournalister längre för att man inte har råd, då
blir det ett större krav på universitetsvärlden att faktiskt
kunna förklara de här sakerna. Och man kan inte få.
Forskarna har har redan problem att hålla utbildningar plus
forska vilket ju. Finns för och nackdelar.
Vi behöver inte gå in på här, men men det ska ska de också bli
kommunikatörer. Nej, nej, det blir ju
jättekonstigt. Då kommer dom ju inte hinna
forska. Exakt.
Men det krävs ju mer men men där tror jag ett problem tror jag i
alla fall som jag har noterat. Då får vi säga om det fattar
samma sak att eftersom journalistiken har dragit ner så
pass mycket på alltså det. Det pengarna tar slut hela
tiden. Antal journalister erfarenhet
innebär en hög lön och hög lön innebär att man inte har råd.
Så är det ju väldigt och plus att osäkra arbetstillfällen.
Så vill du köpa bostad? Köpa bil kanske du har tröttnat
på och vara frilansare i 7 10 15 års tid behöver ha en fast
anställning. Och då går det över till
kommunikatörssidan, men jag märker vi en del ser det som
från journalistsidan tills man ser det lite som svikare har
gått över till fiendesidan. Det finns någon liten skrev
ärligheten samt att det finns en liten alltså du drivs av ett
kall som journalist, ett kall som du egentligen inte kan göra
när du jobbar på en myndighet eller ett företag.
Om du ska titta på liksom grunddimensioner.
Varför blir journalist alltså för då ska du då ska du granska
makten du? Det är en.
Ja de har ju deras Etiska riktlinjer som ju har som är
deras ständiga och bra kompass. Skulle jag säga därför?
Väldigt mycket den fria journalistiken och
journalistikens roll i samhället att faktiskt granska och den är
ju helt korrekt. Men det är ju metoderna för
granskningen som ju jag ser har lett till olyckliga beteenden
hos dem då kommunikatörer som ska hjälpa till hjälpa
journalisterna att granska du var inne på det själv, just det
här att man stopp nu är det en journalist som ringer.
Allting måste ut nu för att man känner som stress och många
gånger är det ju journalistens stress.
Man känner av och och kommunikatörens roll är ju
verkligen att. Möjliggöra att rätt information
kommer ut för av samma anledning.
Ja, men precis, men då där blir man ju ur ur ur den granskande
parten som vi nu ska titta på en granskning i det här fallet
lidande av att granskningen ska gå så pass fort och och det
finns en trend III Media där man jobbar väldigt mycket med
känslor. Alltså man mäter glada nyheter
till exempel för att det är bara dåliga nyheter man fokuserar på
konflikten. Debatten anses vara den drivande
generatorn för tittare. Det är LO och lyssnare, kanske
också och läsare, men. Men det är faktiskt inte det som
är nyhetsmediasroll, men det där har man släppt för att man inte
har råd att göra bra saker och och om du då lämnar som en
duktig journalist då anses vara för dyr.
Du har inte fått fast tjänst att gå över till kommunikatörssidan
så skapar det någon form av. Rivalitet eller irritation,
eller. Om jag jag ser ganska ofta
faktiskt som som sitter lite lugnt vid sidan av och inte.
Men vänta det här, det ska ju inte finnas motsatsförhållande,
men sen finns det ett jätteproblem med journalistiken.
Den måste bli bättre. Det måste finnas pengar där.
Du måste kunna ha en trygg anställning som journalist.
Du ska inte behöva lämna journalistiken för mig så att
men det där slår väldigt mycket på kommunikatören har jag märkt
att man man man förenklar för sig själv Om du är kvar på
journalistsidan för att du gör. Våld på dig själv väldigt ofta
för att stanna kvar där och. Det där blir svårare då för
kommunikatörssidan också. Då ska man bara förstöra för
journalistiken. Man är ska stoppa ganska innan
jag kanske har tvärtom, men egentligen blir det ju.
Att man får kämpa mycket, mycket hårdare som på
kommunikatörssidan och säga, men vänta, det här är ju vårt jobb
och sen blir man under attack. Eftersom man då delvis kanske är
svikare eller ses som en kostnad.
Det har ju varit en en diskussion nu.
Som gör det väldigt alltså där man hamnar nästan, även om
försvarsställning istället där man där man där man utmanar ju
som hur skulle vi? Hur ska en myndighet kunna?
Genomföra sitt uppdrag om de inte talar om vad de har gjort.
Vi kan man kan skoja lite om vad linkedin ändrar, men tänk om en
myndighet har ny dag och lagar, hur ska man få ut den?
Informationen. Vem ska göra det ska det vara.
Ska det vara generaldirektören som ska twittra ut det eller
hur? Hur ska man liksom?
Men den här dimensionen finns väldigt.
Man tar information för givet när man kritiserar.
Kommunikatörsalen tycker. Jag, nej, men och sen sen är det
väl också för jag det jag tycker du är inne på jättemycket bra
saker och och i det här så vill jag ju också lyfta att en del
kritik mot kommunikatörsyrket är ju berättigad.
För en del kommunikatörer är gatekeepers.
Ja, men det är sant många. Gånger för att de har fått det
uppdraget och för att man inte. Ids säga emot det uppdraget.
Men jag företrädde ju hela ändå föreningen
intresseorganisationen för alla kommunikatörer och menar på och
vi menar på och i vår uppförandekod som vi har i våra
stadgar så är det precis tvärtom att vi ska ju hjälpa till att få
upp transparenten för vår. Det blir ju ännu tydligare i en
offentlig sektor. Där lyder ju jätte alltså eller
alla kommunikatörer lyder ju under grundlagen med
yttrandefrihet. Och tryckfrihet och att man har
ju en skyldighet inom samhällskontraktet som man
brukar prata om då. Att ge medborgarinformation för
då ger också medborgare möjligheten att ta ansvar.
Så att det är ju en jättestor. Det är en liksom lite likvärdig
roll som vi har journalister och kommunikatörer fast på olika
sätt, så vi har jag ser att vi har mycket gemensamt och jag ser
att vi har också saker som skiljer oss åt och det är väl
jättebra det. Där kriget, det är ju ur gamla
grävda skyttegravar som är ganska osunda, tycker jag och
som inte gynnar oss och inte tar oss vidare.
Jag är nog ganska mycket tillsammans person också och och
försöker ju träffade ju journalistförbundets ordförande
på en kopp kaffe i höstas. Det var ett jättebra samtal och
där vi just kunde konstatera det och hon gav jättebra tips till
oss om att vi behöver. Vi har ju våran uppförandekod,
men att det vore bra om om också Sveriges kommunikatörer såklart
kan ha tydliga Etiska riktlinjer.
Nu har ju dik satt upp det för från sin sida och.
Jag håller helt med. Det kan väl bli jättebra kompass
om man behöver utveckla liksom vår uppförandekod och vårt
uppdrag. Jag.
Ja men ja, men verkligen och jag.
Jag försöker. Jag gillar att rita kartor i
mitt egna huvud, alltså inte riktiga kartor, men försöka
placera ut liksom för att det är ju det.
Hur skulle alltså framförallt nu?
Vi pratas mycket om att demokratin är hot och det är den
faktiskt så att det det är liksom ingen.
Det är inget hytte på stödet för demokratin är jättehögt, men
tilltron till de demokratiska företräderna är lågt.
Jag tror inte i Media är väldigt lågt mer än varannan svensk tror
att Media driver sin egen agenda.
Det är jätteallvarligt. Men, men det blir ju det här att
man bara pratar på den här offentliga läraren.
Nu håller jag med inom de offentligt finansierade delarna.
Sen finns det kommunikationsdimension i en
marknadsekonomisk roll också. Men en myndighet måste ju kunna
kommunicera ut vad som gäller. Skatteverket måste ju tala om
sina regler. Yes under pandemin var det väl
ganska viktigt att reda på hur vi skulle förhålla oss där.
Hjälpte ju under pandemin hjälpte ju nyhetsmedier till
extremt såväl så här. MSB behövde inte skicka ut det
där SMS. Et som returnverkan som som vi
har ett jättebra. Exakt precis och då fungerade
det men men det ska inte behöva en pandemin för att det här
samspelet ska fungera och och där känner jag att man behöver
som liksom vad. Vad ska vi förvänta oss i ett
svenskt demokratiskt samhälle? Att, vilken information behövs?
Vilka roller? Vilket ansvar har de olika
rollerna? Och det har inte kommunikatören
roll kanske ett ansvar, men myndigheterna har det.
Företagen har det. Kommunikatören är väl snarare
ett verktyg, precis som att journalister är ett verktyg för
nyhetsmedia. Det är inte journalisten som har
ett ansvar, utan det är ju faktiskt nyhetsredaktionen.
Det där glömt också bort väldigt ofta efter att man flyttar fram
personerna så pass mycket den här ikonifieringen.
Att du lyfter det. Ja, nej, men det blir ett
problem, det blir ett hot. Nu är det väldigt mycket
konkreta igen till exempel. Apropå nikonifiering det.
Är hon stod för står väldigt många bakom, men när det skiftar
sen att man. Gran sätter allting på en
person, då blir det väldigt sårbart.
Det kommer jag frågan från backlash för att personen
faktiskt blir fråga. Ifrågasatt mer och mer utan att
gå in i detalj överhuvudtaget där och det där det där blir det
blir ett problem. Tegnell det.
Det blev inte Folkhälsomyndigheten.
Det blev Tegnell det. Var nog inte jättebra
egentligen. Men det och det är väldigt
intressant det där. Ja därför att vad är det som gör
att att det här blir ikoner för där de är?
Det är ju för att de jobbar med kommunikationens verktyg.
De jobbar med återkommande information, dialog,
kommunikation påverkan. De syns mycket, de vet hur de
ska återreptera sig, säga samma sak.
Du såg också säkert då aktuellt reportage eller debatt igår med
Greta och där hon försökte säga det är samma sak vi har sagt
hela tiden. Vilket också många gånger är
svårt. Det upplever jag ju också.
Om du har ett enkelt budskap så vill ju många gånger debatten
att man ska utveckla det. Men utvecklandet är ju inte
målet, utan det är ju det tydliga budskapet som man vill
få fram. Så.
Och då är det ju vi människor som helt plötsligt knyter en
person till organisationen för att det är en tydlig led, en
kommunikativ ledare, det eller ledare en tydlig kommunikativ
röst som vi hör för att den pratar till många på ett sätt
som vi tar till oss. Men det.
Har du och det och det håller jag med om.
Behöver alla organisationer tänka in när man tänker?
Vilka är våra talespersoner? För det där så sent som igår så
pratade jag om det här med 1 stor grupp att att sätta regler.
För vilka är våra talespersoner för?
Journalistiken vill ju gärna eller journalisten vill ju gärna
bestämma vilka de ska få prata med och dels det tycker jag man
ska göra. Därför behöver man ju ha liksom
en palett på något vis och i min.
Jag har ju varit kommunikationschef, till exempel
på scouterna. Om det är ett bra exempel.
Man vill ju väldigt sällan prata med mig.
Dessutom har ju jag aldrig varit.
Jag har ju inte varit scout när jag var ung.
Så jag är ju totalt ointressant då man vill ju prata med 1
scout. Och i det här fallet är ju det
barn och unga och och vi möjliggjorde ju det efter ett
par år, men då hade ju de också fått verktyg med sig för att
inte fara illa, så det där är ju liksom en viktig.
Men så att sakkunniga. Det är ju de som såklart ska
prata med närmast eller den här nyhets liksom stjärnan att det
är närheten att det är lokalt att det är så, men men.
Jag kan också förstå om om man säger nej till 1
journalistfråga. På den nivån och man har aldrig
pratat med 1 journalist för då kanske man ändå har tittat så
mycket på på vad som händer II på TV, liksom eller i
tidningarna och känner att oj det jag vill inte bli uttänkt så
där. Nej, men precis så att det finns
ju för det första alltså för för.
Organisationen eller varumärket är ju en stor man man.
Det finns en möjlighet, men det är också en väldigt stor
affärsrisk eller en operativ risk verksamhetsrisk.
Men sen är det ju också för individen där.
Där ska vi debattartiklar om det här, faktiskt kring
journalisterna för där pratade om att hoten mot journalister är
ett ett hot mot demokratin. Ja, det det är det, men det är
primärt ett arbetsmiljöproblem. För egentligen är det ju inte
journalisten som gör redaktionen, utan det är
redaktionen som placerar journalisten där och mänskligt
har det ju helt rätt att det det man vill ha en bra person du du
jobbar, det är förtroende. Hon är förtroende och då vill du
ha någon igenkänd som du känner? Men den här representerar det
gäller partiledarna för den delen också.
Alla högsta gräns. Ja, eller hur?
Ja, men precis jag insåg det kanske tonad ner.
Lite men. Jag vill se det helt avgörande
där än att det förtroendet för partiledare slår på hela parti
väljarstödet. Men samtidigt måste man komma
ihåg den här öppenheten som det digitala samhället ger att att
det. Vi kan ju ta mig själv som
exempel för den delen. Jag har ju fått byta alltså.
Jag har ju jobbat med det här aktivt.
Jag blev ju någon så här. Årets kommunikatör något år för
några år sedan, bara för att jag drev våra frågor så bra.
Men jag hängde ju också upp det på mig.
Jag har fått byta telefonnummer en gång jag.
Läser inte min post själv alltså för att det kommer det kommer
konstiga saker till mig. Har man sett mig ITV då vet man
inte vad som händer. Man blir väldigt fort väldigt
utsatt jag. Härdats rätt hårt, så att då och
jag inte kvinna, vilket gör att det inte alls på samma nivå det
ska. Det vet jag mycket, mycket väl.
Jag pratar ju poddar i manny löv för för inte så länge sedan
också. Det var apropå riktigt då man
kan åka riktigt illa ut. Men samtidigt, det blir ju också
det när jag jag vill skämta lite.
Jag vill ha lite självdistans och då retar man alltid någon
för att jag vill ju också visa att jag är en människa och en
person och det där blir svårt för helt plötsligt var det under
jul, men det var ju också under förra året var ju jorden går
under känslan, hela världen på något sätt.
Så att ingenting fick man försöka ha lite glimten i ögat,
eller då blev det? Då blev det alltid någon kränkt.
Jag har kränkt en branschorganisation och jag
försökte skämta lite så men men vänta nej, jag är ju gift med 1
som är medlem i och så måste jag helt plötsligt förklara det, men
får man inte skoja om någonting längre?
Det var ju dina. Tack liksom, men det blir lätt
att man oj oj oj så ha så Novus tycker så här om den här
organisationen så va det var på min privata Facebook till mina
ja OK och. Så att det blir man blir väldigt
sårbar, då blir det också så här.
Ja, men hur kul är det här då? Då får man ju offra en del av
sitt privatliv för sitt företag och eller då kanske ännu mer för
för om det är chef för Folkhälsomyndigheten att hjälp
sig och offrar det för för myndighet så att det är svårt
det här. Och.
Ja, jag vet inte vad jag vill säga med det, vad jag börjar
tänka. Ja, nej, men jag, det är ju.
Det är jätte jättesvårt. Och jag tycker.
Det är utvecklingen där har ju blivit.
Bedrövlig måste jag säga. Och väldigt feg, för det är det
jag ser det så i alla fall att man inte vågar uttrycka sin röst
på annat sätt igenom sociala medier, alltså trollen, liksom
då, men de finns ju där och och. Nej men och jag är inte
jättesynlig, men men ganska synlig.
I min roll har blivit för att jag står ju upp bland annat i
diskussionen om det här med kommunikatörer.
Och sen pratar jag också mycket om vår arbetsmiljö.
Så att ja, det har ju börjat hända mot mig också och så är
det ju liksom. Och ja, det är absolut inte kul.
Och 11 en lördagmorgon att få ett mejl som absolut inte är.
Bra, nu har jag ju jobbat. Just som kommunikationschef för
mycket med kriskommunikation, så jag är ju van att vara den som
hjälper någon annan som får så där så att jag.
Men, men det är klart att jag också blir, man blir ju rädd, så
är det ju faktiskt. Ja, men precis och det här är så
jag kom på 2 saker faktiskt. Det är en en verk som jag insåg
utifrån min egna roll att jag jag drar mig från att låta någon
annan av mina anställda eller kollegor att faktiskt ta en
publik roll för jag vill inte utsätta.
Någon? Men.
Samtidigt är det en annan sak som jag som jag har tänkt på
ganska mycket och rätt allmänt och det är väl en
riksdagsledamöter? Alla nu hamnar vi lite vid sidan
av men. Men det är mycket lättare om
någon annan tar de hårda orden för ens räkning.
Det är och det där är ju någon och där kommer ju faktiskt
kommunikatören kanske in på något sätt som en positiv
brandvägg för att det det är inte lika illa att någon annan
ser okävningsorden om en själv som att du själv ser det första.
Kommer det inte komma på helgen då, men.
Också. Det blir en helt annan sak, det
man om man ser dålig ord av någon annan då och då tycker man
synd och så här, ja, men man kan ta det.
Det finns en distans. Men när det handlar om dig och
mig som personer, ja då går det ju faktiskt.
Även om man är tuff så går det faktiskt in lite lite lite då
det är väl det jag har märkt med riksdagsledamöter eller eller
journalister framför kanske ännu tydligare som som är riktigt
utsatta och blir dömda utifrån. Kanske saker de inte själva
gjort. Och har en där som är mer
trollmottagliga, för de har en helt annan makt också.
Ja, men att man får det själv. Jag pratar med 1 riksdagsledamot
som hade en halv politisk sekreterare.
För att enligt lag ska man ha en hel men, men det det har de ju
inte. Men den här hade en halv och det
var en kvinna och så frågade jag henne då, men läser din
politiska sekreterare dina mejl så?
Nej, jag vill inte utsätta den för det, för det är träsk och då
tänker man helt bakåt bak och. Vänta tvärtom.
Exakt. Den här riksdagsledamöterna är
inte riksdagsledamot längre. Och trivs fantastiskt att slippa
det här och det. Det där är det där då, då hamnar
vi i den här riktiga sårbarheten som finns så att det vi gjorde
undersökningar också mot riksdagsledamöter lite sidospår
men men vi hamnar vi här där. Där har jag för mig en majoritet
av kvinnorna, framförallt kvinnliga.
Funderar på sin kommunikation som riksdagsledamot och och
vilka beslut man tar för att kunna undvika hat och hot.
Där ser vi en enorm. Sårbarhet.
Vilket hot mot demokratin? Exakt det är ju det.
Och jag har även pratat med redaktionschefer som säger så
annan sak och att de inte vill skriva om vissa frågor för att
det är inte värt det vi. Då blir det ett hårt bland
demokratin, men det är ju där man måste tänka hur
kommunikation fungerar så det är inte helt bort från.
Än. Nej utan liksom att det måste
kommunikation ska inte nå in till dig.
Är du i din yrkesroll? Då ska det i ett privatliv vara
fredat även om vi hamnat i den här ikonifieringen.
Att namnet ansikte måste vara där ska man inte kunna hitta dig
som privatperson så lätt. För gör du det då riskerar du
faktiskt integriteten för hela hela verksamheten faktiskt.
Förutom att också göra en personskada.
Och där nästan är en arbetsmiljödimmension som jag
tror inte det finns väl mer reglering per in CA.
Nej, det tror jag inte heller. Nej.
Jag har inte ens funderat på det innan.
Jo, det har jag, för jag har ju skrivit en artikel om det, men
men jag insatte nog inte finns regler på det?
Nej, det finns fysisk arbetsmiljö men inte.
Jag har pratat mycket om det, men det är väl också lite där vi
är. Jag tror inte det har kommit
något konkret ur det. Nej.
Och sen är väl svårt också. Det blir väldigt svårt alltså.
Regler har man behövt lagstifta om någonting så har man nog
redan förlorat de här, men det krävs ju någon helt annan typ av
skyddssystem. Jag är förvånad över att man
inte pratar till exempel om att vi pratar om att AI ska skriva
textrå åt oss. Ja, men varför kan inte ett AI
filtrera mejlen åt oss? Det hoppas jag verkligen att det
kommer. Kunna göra ja men såhär som det
kommer inte mejl kl. 11 på en lördag som du inte känner nej,
men det kan hamna i någon. Svask eller för mejlen mejlen
har ju egentligen redan gjort det länge.
Alltså. Kommer du ihåg när vi?
Ja, det är ju inte bara några år sedan när mejlen inte kunde
sortera skräppost. Men nu kan ju mejlen sortera den
sortens skräppost och om du ibland råkar gå in på den där
skräpet alltså då då då? Då är det ju nattsvart.
Ja, ja precis jo, jag har. Gjort och min önskan är en
väldigt så här att att det. För det och det är ju mest
sexuella anspel och massa dumheter liksom.
Och det jag önskar också att AI då skulle kunna ha en funktion
att den fast jag förstår ju att inte det kan hända, men att den
att den också slänger alltså att jag slipper se det ur huvud
taget. Men också tänker jag att kunna
tidstyra, men det här är någon jag jag jag brukar kommunicera
med. Ja, men det kan komma när som
helst. Den börjar lära sig våra
betydelse där, men det där är inte sett så mycket av.
Men du har. Du har helt rätt att också att
jag inser också att man har lyckats.
Det här klipp och klistra med bokstäver i Tidningar.
Det finns människor som har lyckats digitalisera magiskt
enormt långa mejl typsnitt är det stora och små.
Hur lyckas man? Hur mycket tid har inte de här
människorna? Det det det är.
Det är ju så vi var ju i skyttegraven mellan journalister
och kommunikatörer och jag tycker att.
Jag skulle ju önska att vi. Och då?
Då hör jag ju direkt öronen och som säger så här, det är
alldeles för enkelt, Caroline. Men jag skulle ju verkligen
önska att vi tar oss ur dem och egentligen utifrån där vi står
idag så i samhället så som jag ser att vi står idag i samhället
så behöver ju vi komma samman många, många fler och lösa saker
tillsammans och och genom fakta och forskning faktiskt också
kunna göra det. Och det är väl en annan sak som
jag just i debatten om kommunikatörer som tyvärr säger
jag utan att anklaga någon, men men också den den här debatten
om antal kommunikatörer som då har varit inom offentlig sektor
när den tillåts inom journalistiken så är den ju ofta
inte faktabaserad eller man man använder gamla rapporter.
Man hänvisar till årtal till exempel.
Så hänvisar man ju till tidsperioden 2006 till 2019 och
så blir man helt förvånad över att antalet kommunikatörer ökat
under samma period. Då måste du ju titta på och det
är där jag jag blir nästan. Jag blir besviken då på liksom
på det på faktiskt på journalistiken i det att man
inte. Ställer en motfråga i alla fall
vad? Tror du själv, hur kan det vara?
Vad är det som har hänt under den här perioden?
Vad hände 2006? Ja, Facebook vad händer?
2007, iphone kom under hela perioden.
Det var ju 1980 någon gång som vi tog beslut om digitalisering
och inom offentlig sektor. Ja, men alltså vi själva, vi
människor. Har ju skapat den här
utvecklingen. Och nu behövs det nya roller i
samhället som det alltid har gjort i att.
Fortsätta driva utvecklingen men också förklara utvecklingen och
möjliggöra utvecklingen. Och det är väldigt mycket en
kommunikatörs roll. Ja, men precis och jag började
fundera på, fast det var framförallt medias roll väldigt
mycket att eftersom Media och det var ju då på grund av
Facebook försvann en stor del av intäkten.
Jag håller inte riktigt med om den analyser vi tittar på data
så stämmer inte det riktigt. Utan det var digitaliseringen
som själv ska bli från papper till webb så tänkte man inte
att. Webb skulle ta över helt, man
såg det bara som en bonusintäkt. Därför såg man inte till att ta
riktigt betalt för annonserna och sen släppte man kontrollen
över den och och så att det handlar egentligen inte om
Facebook och Google. Det var att man faktiskt inte
förstod det monumentala förändringen i vårt
konsumtionsmönster av informationen som betedde.
Men det innebar ju oavsett vems fel det var och så att pengarna
försvann från nyhetsmedia, den den privata nyhetsmedlen.
Public service var det ju fortfarande, men man, men men
som en Media chef sa till mig, man anpassar sig efter lägsta
nivån som om om när förutsättningar och löner och
allting går ner i det privata. Då blev det samma saker i det
offentliga även där. Men då blir frågan vem
nyhetsmedias roll är faktiskt information förklaring och
granskning. Nu är det bevakning som är
huvudfokus. Bevakning är ganska ointressant
faktiskt. För det förutsatt att vi ska
sluta jobba och titta på TV eller rörlig bild, det vill vi
inte. Vi vill ha en förklaring en
sammanfattning, men vad händer då för det som jag märkte för
att traditionellt sett? Och det var faktiskt hans
Rosling. Som jag insåg, jag pratar mycket
med om vi jobbar med honom också när vi gjorde eller hans
bokfaktfulla sig. Baserat på vår undersökningar så
att det men men var ju det här, att varför hade vi fel bild av
Afrika? Jo, det var ju faktiskt för
mediabilden var fel och så kom jag på.
Men det är ju samma sak som händer i Sverige hela tiden.
Så vem ska i framtiden vara SO läraren för oss vuxna?
Det var där jag började formulera den här frågan när
nyhetsmedia slutar att förklara och börja bevaka.
Och där kommer ju kommunikatörsrollen in.
Men, vi har ingen bredare diskussion om det här och det
tycker jag egentligen är helt avgörande för det här samhället.
För nu håller vi bara på att åka med.
Det kommer ett val IUSA och det kommer bara gå åt pipan.
Det spelar ingen roll som vem som vinner ärligt talat, det
kommer vara en sån katastrof. Vi kommer inte.
Vi som svenskar kommer bli helt drängta i den här informationen
samtidigt som vi ignorerar IEU valet, för där finns det ingen
bevakning och färdig nyhetsmedia så att det blir en otrolig
skifte. Och vi åker bara med snabba att.
Snacket om att Nato kommer monteras ner.
Vi har precis kommit med alltså en massa såna här saker som
egentligen är inte riktigt sanna.
Det går att hantera men ingen tar ansvaret att beskriva.
Vad är det egentligen det handlar om?
Har vi någon riktig utmaning eller är det bara något som är
något underhållningsvåld? Och det där måste vi ha en
diskussion om för ska vi bibehålla ett demokratiskt
samhälle måste vi ha en korrekt bild av samhället och om om
nyhetsmedia säger att de inte behöver det längre de inte ska
göra det. Vem ska göra det då?
Ja, då blir det ju faktiskt inte kommunikatören, men
myndigheterna måste få ut sin kommunikation och förklaring som
är relevant rättvisande. Och och det gäller även och sann
precis. Och jag tycker ju att.
Jag tycker ju. Att, det är jättetråkigt att vi
att det liksom har blivit också så inom journalistiken för.
Jag tycker att alla människor också bär ett ansvar att ta reda
på. Information runt omkring en för
att vara en god medborgare och då måste det ju också ges
möjligheten som jag sa förut att få informationen.
Och i den här transformationen så har ju till exempel då förr
så annonserade ju journalistiken väldigt mycket.
Eller vad säger jag? Kommuner annonserade ju i.
Lokaltidningen just det kring en massa olika saker och la ju upp
liksom protokollen och allting, så så man måste göra inom vår
grundlag och det. Det har ju försvunnit för många,
många år sedan. Allting sker ju idag på en
webbsida på hos kommunen, men det är ju fortfarande ren
information och du kanske inte är så jätteofta går in och söker
och kommer på att du ska läsa ett protokoll från senaste
kommunfullmäktige så att. Vi vi önskar ju fortfarande.
Jag vet inte om jag träffar någon som inte önskar en kurera
att en sammanfattningen summerad version eller vad var det
viktigaste som SA En som tar en minut att gå igenom så att du är
informerad och det jobbet måste ju också någon göra och jag nu.
Jag bor ju en kringliggande kommun i Stockholm och jag
läser. Jag älskar lokalmedia.
Därför att den ger ju mig en närings.
Hon som inte kommunen på samma sätt gör.
Jag kan gå in och läsa vidare där för att jag vill veta
liksom. Vad säger de och hur så där?
Men då nu är jag ju lite nörd och så älskar jag omvärldsbevaka
och använd instrumenten av det. Och nu kan jag också be AI
hjälpa mig. Vad har skrivits om
kommunikation i senaste dygnet? Och så får jag en väldigt bra
lista. Men men.
Lokalmedia är ju jätte jätteviktig för att också få
upp. Allting vi gör, för vi gör ju
väldigt många bra saker i Sverige och det kommer ju så
mycket i undan av allt det tråkiga som händer.
Som inte. Jag menar inte att det är inte
allvarligt. Det är jätteallvarligt, men det
är lika allvarligt att vi inte får plats med att berätta om bra
saker så att vi balanserar. Vår samhällsbild.
Nej, det är inte bara nattsvart. Det görs väldigt mycket bra
saker. Och det eftersom att jag har 10
år inom civilsamhället. Civilsamhället gör enorma saker
för vårt land, men det skrivs det ju väldigt väldigt sällan om
och det vet ju jag. För jag har ju varit den som har
liksom tjatat för att få in liksom viktiga nyheter som som
man verkligen fantastiska projekt där näringslivet,
offentlig sektor och civilsamhälle samarbetar och gör
väsentlig skillnad för en stor målgrupp.
Och det vill man ändå inte lyfta och då då får inte människor ta
del utav det och då tror man ju inte heller på att det att det
händer eller för den delen. Alla de barn och unga som jag
har träffat II, Stockholms förorter i Göteborgs förorter
som ju absolut inte känner igen sig i den bild som målas upp av
det samhälle som de lever i. För det här är ju.
Och ja alltså lokalmedia. Jag har ju använt det
jättemycket inom scouterna för att för att scouterna finns ju
över hela Sverige. Det var ju en fantastisk kanal
för för att lyfta våra röst och barn och ungas röst och vad
scouterna varför? Scoutering är viktigt i världen
liksom. Precis och jag tror och och en
sån här liten siffra som som jag kom att tänka på 95 % av
svenskarna läsenheterna varje dag, så det är ju inte så att vi
har slutat med det där, men man har heller inte tid att kanske.
Tar det varje timme för vi måste jobba också.
Vi måste dra in skatteintäkter och allt det här utifrån
samhällsperspektiv. Men jag tror att det det apropå
den här skyttegravarna och att man behöver mycket mer tala om
att det här finns komplementerade information
liksom att ju bättre information som kommer från myndigheter,
universitet eller för den delen företag på ett begripligt sätt,
desto lättare kan ju journalisten göra sitt jobb,
delvis att hjälpa till att få ut viss information som är relevant
under pandemin. Det här är också intressant för
att innan pandemin så var Sverigedemokraterna största
partiet i Sverige. Sen kom pandemin och då gick
Socialdemokraterna upp igen för att samhället såg inte så.
Bräckligt ut som Sverigedemokraternas väljare,
alltså Sverigedemokraterna växer för att man är rädd att
samhällskollapsen kommer vilken sekund som helst.
Det är rädsla, oro och mycket mycket berättigad oro.
Det betyder inte att man är feg, men alltså det är väldigt lätt
att bli rädd om man läser nyheter just nu och då växer
Sverigedemokraterna och tänkte här minsta lilla puff bara
samhället och rasar. Men helt plötsligt kom pandemin
och typ inget hände. Det hände ju saker såklart.
Jag menar inte att förringa någonting, men det var ju inte
att det blev en zombie apokalypsbild, vilket var många
som nog trodde och och då blev det helt plötsligt.
Oj nej, men vänta, de traditionella partierna kanske
funkar ändå att förtroligt för Folkhälsomyndigheten gick sköter
ju i höjden. Och oj, det var ett stabilt
samhälle där och. Då vi är goda medborgare.
Exakt den mellanmänskliga tilltron.
Är jättehög och där är nog Sverige.
Där är Sverige väldigt unika. Att vi har ett väldigt starkt
mellanmänskligt tilltro flyktingkrisen.
Samma sak. Det var ju.
Det var ju medborgaren som klev fram då civilsamhället finns där
och vi vill lita på varandra det.
Det här är någon kulturell, ganska stor skillnad i jämfört
med Sverige och USA, till exempel att här är det
kollektivet viktigare än individen faktiskt.
Det är därför jag brukar säga att alla svenskar är
socialdemokrater är ett internationellt perspektiv.
Just för att vi jobbar med det här vi tar.
Men om vi inte får se att det fungerar då trycks vi in i någon
form av Vi tvingas bli egoister. Nästan rädslan tar över och då
tar man och där blir det då tillbaks till det här med att.
Men då måste vi om nu inte nyhetsmidia kan göra det här i
den omfattning om kunde innan digitaliseringen ja, då måste
någon annan göra det. Och det, det ska inte.
Det finns inga motsatsförhållande.
Den informationen måste finnas i demokratiskt samhälle.
Precis och och där journalistiken har 1, 1, 1
granskande roll som inte kommunikatören har på samma
sätt. Men vi har en roll i att få ut
väsentlig information, till exempel om som du nämner då
varför myndigheter finns och vad man har för uppdrag och varför
det är viktigt för medborgarna att förstå och veta det.
Och sen är det ju vissa myndigheter som har alla
myndigheter har ju inte, det är drygt hälften av myndigheterna
som har kommunikativa uppdrag. Föra då staten vi pratar ju inom
statens egen organisation för att då staten har den.
Identifierat att de här myndigheterna behöver berätta
vad de gör för att vi medborgare ska veta om att de finns och vad
vad de jobbar med för oss. Och det är lite det man glömmer
bort. Sen kan det ju vara och jag
menar. Nu i somras när när regeringen
gav Statskontoret i uppdrag att se över.
Viss, information och kommunikationsarbete på
myndigheterna. Så så inledde jag ju alltid när
liksom II. De samtalen om att jag säger
inte emot att göra det all organiseras alltså alla
ledningsgrupper var det än är behöver ju se över sin
organisering och effektivisering st.
Behöver se över sin organisering och vi ser också lika ofta för
att se till att på största bästa sätt.
Hushållen med skattebetalarnas pengar om vi nu vänder liksom åt
det eller vår gemensamma vår gemensamma poppengar.
Men men där där kan det ju i den här debatten så går man ju lite
enkla vägar därför att man ju också använder.
En del inom kommunikationen alltså opinionens retorikens
verktyg för att vinna en röst eller ett öra och.
Och och då blir det ju. Man slår ju till exempel yrken
mot varandra. Förut har ju varit lärare mycket
och det har varit poliser och det har varit det ena efter det
andra. Och just nu är det kanske på en
del spår då kommunikatörer mot vården som om det vore någon
motsättning båda behövs. Det är inte det för att om det
var och det där är ju också, för då kan man läsa den ena i samma
tidningen att artikel om att. Det är för många kommunikatörer
och vården behöver säga upp och sen är nästa artikel.
Så står det läkare idag jobbar bara 40 % med patient 60 % så
sitter de med administration och kommunikation och.
OK. Och för många går till akuten.
Ja för många går till akuten. Ja, och och om vi kunde få om om
medborgaren får mycket mera. Vi glömmer ju bort i den här
konstanta rörelsen. Vi vi lever i en tid där många
har för lite tid och då glömmer vi bort att vara förnuftig
ibland och och nu. Ja, jag lyfter den här igen då,
men avokadospåret, men jag. Jag tycker att den är väldigt
bra, för det är ju inte bara samhällsinformation under en
pandemi att vi bara vaccinerar oss eller när det blir
översvämning eller när det torkar i Sverige att vi behöver
hushålla med vatten eller vad den gäller.
Gäller utan det kan också vara förebyggande.
Hur kan vi som människor och medborgare hjälpa till?
Att sänka trycket på vården, ja, genom att kanske inte använda
fyrverkerier eller att nu då som som region Skåne gjorde
jättebra. Enkel liksom information inför
nyårsafton struntar i avokadon och man gör det med lite glimt i
ögat, för vi måste ha det för som du var inne på förut måste
få vara. Det måste få vara lite kul också
och det handlar ju om att vi äter en avokaden och så tar man
en sylvasskniv. Vi gör någon man använt de här
knivbreven de har. Knivarna är så vassa så att det
är liksom. Galet och då skär du ju rakt ner
i handen och då sitter du på akuten med stygn.
När andra patienter behöver vård.
Det är liksom, ja, men jag kanske ska skita den där avokado
för att just det jag såg ju en det där är faktiskt.
Sant men det var jättebra exempel.
Jag kom på en sak samtidigt att det som jag tror har hänt sen
Facebook kom egentligen och neddragning av nyhetsmedia är ju
också att mycket av alltså kommunikatörerna eller
journalister har flyttat till att bli kommunikatörer.
Men en del av journalistikens uppdrag har också flyttat.
Lämnats från journalistiken eftersom man inte kan göra
allting längre så finns behovet av förklaring och
samhällsinformation kvar. Men det har flyttat över till
kommunikatörssidan istället så att det handlar ju egentligen om
att kanske att ja, men det är ju egentligen bra då.
Då kan ju journalistiken bli spetsigare på granskningen av
någon annan gör den delen i ett demokratiskt samhälle.
Och då har du ju inte en konflikt sedan som du säger
Etiska regler? Det finns en massa dimensioner
och små exempel så klart som kan bli bättre.
Men i grund grundkartan är ju egentligen en del av uppdraget.
Från journalistiken har tvingats flytta över någon annanstans
eftersom man inte har haft råd, tid eller fokuserat på det där.
Det får man väl tycka vad man vill av, men nu är det ju som
det är. Vi kan ju inte sluta att ha en
samlingsinformation eller för den delen företagen måste ju
säkerställa att man har en korrekt bild så att så att de
som är anställda där om inte om vi struntar i vinster är det
bara det att samhället fungerar, inte om det inte finns
anställda. Om inte företaget kommer i vinst
och säljer sina produkter, ja, då finns ju inte det förut.
Precis då är det a kassan som blev största arbetsgivaren och
då går det ju. Ut för fort liksom.
Men den där breda diskussionen känner.
Jag saknas för mycket men men det är väl nog så mycket vi
hinner med. Just nu tror jag jättetack för
du kom. Stort tack för att jag fick
komma jätte. Vi skulle kunna sitta här hur
länge som helst vi. Får ta det om ett halvår
egentligen. Så jag tycker vi gör tack.
Så. Mycket.