Velkommen til en TFU absolon podcast.
Du lytter til podcasten praksis for CFU absolon.
En podcast, hvor vi tager dig med på en rejse i det
pædagogiske landskab og udforsker de nyeste tendenser og
praksisser indenfor læremidler, undervisning og læring.
En podcast der handler om praksis.
Vi har så mål med denne podcast at forsøge at skabe inspiration
og ideer, som i kan omsætte til praksis ude på skolerne, om vi
vil bringe nyheder om aktuelle tilbud og læremidler.
Derudover vil vi til hver udsendelse bringe et aktuelt
tema, hvor vi dykker ned i et specifikt område.
Din værter er Mette beckmann westergaard, Maria Ulrik og jeg
hedder Christian juuler, og Vi er alle pædagogiske konsulenter
hos CFU absalon. Endnu engang velkommen til denne
episode af podcasten praksis. Så er vi tilbage i studiet, og
det burde jo næsten være med pjælleklang og alt muligt og
nissehue og og hvad der ellers skal høre til.
Men men der bliver vi nødt til at skuffe jer, men fordi Det har
vi ikke taget på i dag. Maria, det burde vi selvfølgelig
nu. Vi landede i december, men men
så har vi en masse gaver med i form af både et spændende tema
og også. Forslag til læremidler og og
nogle kurser og konferencer senere hen i podcasten.
Men, men Vi er tilbage her. Vi har ikke Mette med og, og vi
kan jo godt faktisk. Måske måske kan vi godt afsløre,
at Det er egentlig faktisk fordi, at Mette er her, begyndte
at have en masse andre opgaver, så så Vi er i gang med at udfase
med det. Så kan vi kalde det det.
Hun bliver i hvert fald Sådan lidt taget ud af Vores redaktion
og næste måned, så har vi Vores nye medvært med, og vi vil ikke
afsløre hvem Det er, så Det er Sådan en spændende ting til til
januar, når vi. Når vi hører sved igen, men
Maria kunne du ikke tænke dig at at lægge fra land i forhold til
det spændende læremiddel, som du har taget med?
Jo og Jeg har valgt et læremiddel, som læner sig op ad
dagens tema, som jo er delt en og sproget spænder ben, og Det
er en med udgangspunkt en billedbog der hedder shawn de
sky shark og billedbogen er en del af et materialesæt, hvor Der
er selvfølgelig er bogen, men Der er også.
Hånddukker og andre andre fakta der gør det.
Sådan til et spændende og legende læremiddel, som kan
understøtte sproget og det her i engelsk undervisning.
Shaw, the shark. Yes, the shine, the shart.
The shine shhack ja. Og de henvender sig til 3 4.
Klasse et til 3 til 5. Klasse, så Vi er på mandetrinnet
og shawn han er jo som titlen siger genert og han føler sig
helt anderledes. Han hader at være grå han.
Han elsker alt i farver og striber.
Han hader at jagte andre, og han elsker at danse, og det bliver
han faktisk drillet med, at de andre hajer så sean han dykker
ned i dybet og kommer ned til Sådan et skibsvrag og det Der er
heldigt. Det er at der møder han andre,
som også føler sig helt anderledes ligesom ham.
Og så kan jeg afsløre, at bogen ender godt, men i materialesætte
og i den pædagogiske vejledninger ligger der opgaver,
hvor der også bliver lagt vægt på tegning som strategi.
Og de her artefakter, der understøtter og giver en 2 mulig
tilgang til sproget. Så sean the shine shak som som
ligesom et godt eventyr juleeventyr ender godt det.
Det kan vi godt lide og. Maria nu vil vi hoppe lidt ind i
fra fra engelsk over til til det læremiddel, som Jeg har taget
med, og Det er i matematikkens verden.
Det er et materialesæt, som hedder algebra til indskolingen
og og Det er et et sæt som som gør, at man nemt kan arbejde med
tidlig algham algebra på en legende og undersøgende måde i
de helt små klasser, altså fra nulte til 3.
Klasse. Og man får et færdigt forløb,
som også ligger i den her. Hvad hedder det?
Pædagogiske vejledning, som er med til til sættet?
Og så er det, hvor man kan gå ind og arbejde med mønstre
arbejde med at forstå det her med lige og ulige tal og forstå
noget noget af af lig med hinanden.
Altså forstå det her med tidlig algebra, så man får en stærkere
forståelse til det, når man begynder at skulletere i højere
grad at lægge tal sammen og forstå.
Få den her talforståelse. Det indeholder konkrete
materialer og til at man kan arbejde med stationer og Sådan
noget som talmaterialer og vægte og figurer og og og forskellige
andre aktiviteter, som altså gør, at man kan komme ind og
arbejde med det her med med med med tidlig algebra.
Og Det kan man altså booke på mit CFU, Der er link IHT dit som
hed. Showed sky shak.
Jeg synes bare Der er noget med det der shorte altså Der er
noget svært. Der Der er noget ja tak og vi ja
Det kan man måske også høre. Der er både til det og så også
til det her læremøde med tidligere alkohol eller algebra
i enskolingen og med det Maria, så skal vi hen til månedens
tema, som jo er dig og. Ogine print.
Og Trine prins som du har mødtes med og taler om noget, som du er
meget optaget af, er det rigtigt.
Og det handler jo om DLD, som er en livslang sprogforstyrrelse,
som kan nogle gange kan optræde usynligt.
Så Vi har virkelig en agenda lige nu med at sige, hvad er
det, DLD er, hvordan får vi øje på det, og hvilke didaktiske
tiltag kan vi lave i Vores undervisning?
Så vi tilgodeser Vores elever med DLD?
Og Trine fortæller jo om det, og hun præsenterer sig selv i
starten af podcasten. Og måske siger det allerede
eller fortæller jo det, men Jeg er bare nysgerrig Sådan DLD det
lyder som Sådan et et band for halvfemserne eller noget i den
stil. Det er det ikke.
Det vælter mental languest desorter står det for ikke.
Ja sygt lige igen. Ej Christian, du udfordrer mig
på medicinsk eller hvad? Developmental language disorder
ja. Og hvad er det de går ud på?
Det tænker jeg. Det bliver vi meget klogere på
den næste halve times tid. Dagens tema i dag handler om
DLD, og når sprogets binder ben. Og Det er derfor, at jeg i Vores
podcast studie i dag kan byde velkommen til dig Trine prins
tak Trine du er uddannet logoet har skrevet PHD.
Du er ejer af sprogklar. Det er jeg ja.
Du har en kæmpe erfaring og viden indenfor DLD, og Det er
derfor Jeg har inviteret dig med.
Og jeg ved ikke om Trine, men du også lige kort vil præsentere
dig selv. Det vil jeg gerne.
Jeg hedder Trine som du også siger, og Jeg har en uddannelse
fra Universitet forbaner, så Jeg er uddannet audioged som vi
siger eller logoet vi siger Sådan en der arbejder med
mentale høreting og Jeg har så arbejdet i kommunalt regi i
pædagogisk psykologisk rådgivning.
Hvor Jeg har arbejdet med børn først i 7 år, da jeg blev
færdiguddannet, og så har jeg taget mine forsker uddannelse
efterfølgende og netop har min PHD.
Så i dag Der er jeg Sådan sammensurium med forsker og
praktiker og hvor jeg arbejder med dels at være ude at holde en
masse oplæg og workshops og så videre for lærere og pædagoger
lokopæder og andre fagfolk der arbejder med børn.
Og så har jeg også børn i Vores sproglige clin, altså hvor Vi
har børn, der har sproglige vanskeligheder, og der har jeg
stadigvæk børn i hænderne selv. I dag også?
Ja. Og.
Trine demadel d ja for 5 år siden der var nogle af os som
ikke er uddannet audiovo Peder ville sige DLD hvad er det for
noget? Og i dag møder jeg stadigvæk
nogen der siger DLD hvad er det? Det er?
Hvorfor taler jeg? Hvorfor begynder i tale om det?
Jeg begynder også at møde. Folk gå ud på skolen der siger
Det er vigtigt med del d så kan du ikke hjælpe os alle sammen
med at sige hvad er hvad er del d og hvorfor er det vigtigt at
vi begynder at sætte fokus på det?
Altså Det er noget Der er begyndt at fylde rigtig, rigtig
meget her i de senere år, fordi man er blevet meget, meget
opmærksom på at prøve at samle begrebet for de her
sprogforstyrrelser som nogle børn har og del DDR en en
sprogforstyrrelse, altså en indlæringsvanskelighed med
sproget, så det vil sige, Det er noget man har med sig fra man
bliver født, og så er det en vedvarende vanskelighed, som
ikke bare går over af sig selv eller går over med en eller 2
let indsats, man måske lægger på barnet bliver ved med at have
vanskeligheder. Og mange vokser heller ikke fra
det, men selv med med med hjælp kan det være man går ind i
voksenalderen med DLD, og Det er altså en vedvarende
sprogvanskelighed, og man kan have problemer med det.
Os selv producerer sprog altså selv danne sætninger og få
noget, der hænger sammen, når man skal fortælle et eller
andet. Det kan også være vanskeligheder
med at forstå sproget, så når man sidder i sin skoleklasse for
eksempel og får nogle beskeder, at man så simpelthen ikke
opfanger, hvad Det er. At man hører Det kan også være
en blanding af de 2 ting, og så kan det også være at man enten
alene stående eller sammen med de 2 ting også har problemer med
at bruge sproget i en social kontekst.
Det er det vi kalder pragmatiske sprogvanskheder, hvor at vi
simpelthen har problemer problemer med Sådan passende at
vide. Hvad skal jeg sige i den her
kontekst og forstå det abstrakte og Det er tvetydigt ordsprog
jokes på den rigtige måde. Sådan nogle ting.
Ja ja. Og hvor det der med at sige
jamen er det. Det er måske bare en lille
gruppe. Derfor er det jo vigtigt at vi
snakker om de små grupper, eller hvor hvor udbredt er det?
Det er faktisk mere udbredt end mange ville tro. 7-8% af alle
børn har DLD og 3 ud af 4 antager man tager det med sig
ind i voksenalderen men men på en måde så Det er et mindre del
d eller forhåbentligt at man får hjælp som man kan leve med den
på en god måde, så Det er vigtigt at man gør noget.
Men støvs hårdt procent, og det svarer altså cirka til 1-2 børn
i hvert skoleklasse i Danmark. Sådan i gennemsnit.
Og Det er jo der, hvor vi kan sammenligne det også med det den
den italesætte tid Vi har i forhold til ordblindhed, hvor vi
også siger 1-2 elever i hver klasse, som Vi er blevet ret
dygtige til at spotte og lave indsatser omkring.
Og lige nu tror jeg Det er de færreste skoler, der vil have en
til der vil sige, de havde 1-2 i hver klasse fordi.
Vi måske ikke helt har fået øje på det endnu.
Ja det tror jeg du har ret i. Jeg tror ikke at Vi har opdaget
så mange børn med deld som Vi har opdaget der har dysleksi og
vi ved også Der er et overlap mellem de 2 forstyrrelser, hvor
vi kan sige halvdelen af dem der har dysleksi.
De har også en del, d halvdelen af dem der har en del, d har
også læsevanskeligheder i form af dysleksi men men Det er helt
sikkert at dysleksien opdager vi meget mere end vi opdager.
Det er delen. Ja.
Så hvis nu Vi skal blive dygtigere til at spotte og også
adskille vanskeligheder, hvad er det så, at jeg som lærer kan se?
Og høre efter. Ja altså, man kan jo i hvert
fald tænke i, at hvis vi prøver at dele sproget lidt op, så kan
vi sige, Vi har noget med udtale.
Vi har noget med grammatik. Vi har noget med Vores
ordforråd, og så har vi noget med det her sprogbrug, så Det er
de ting, vi også skal lægge mærke til og og og det vil sige
jamen barnet forstår. Alt det, der foregår af sprog
omkring og også om barnet, så netop selv kan udtrykke sig, og
der kan det jo være Sådan nogle tegn som at barnet måske i
stedet for at være præcis i sit sprogbrug og sige, at den og det
i stedet for at sige og så benævner de ting, som som barnet
gerne vil vil tale om. Måske har man svært ved at finde
ordene. Det kan også være, man laver
sætninger, der ikke er er Sådan helt tydelige eller helt
korrekte. Man får byttet rundt på nogle
ord, måske får brugt nogle ord der ikke hører til de rigtige
steder. Måske kommer man til at bruge
smallene og forholdsordene lidt forkert.
Måske rammer man hele tiden lidt upræcis, så man har Sådan børn,
hvor man Sådan tænker hov Der er da et eller andet der lige er er
lidt galt her. Det kan også være at man giver
beskeder og barnet måske ikke er helt med, eller hvor man lige
pludselig en dag giver en 2 besked end man er vant til, og
det vil sige, så ryster man barnet lidt ud af af den
rutinesammenhæng Der er, og så kan det være barnet pludselig
reagerer anderledes. Sådan nogle ting kan være nogen
tegn at lægge mærke til. Og ville man også kunne adskille
tegn og så sige indskolingen. Der skal vi måske der ser vi
måske primært DLD vise sig på den her måde.
I mellemtrin er det måske mere det her, og i udskrivningen kan
vi også Sådan kategorisere tegnene lidt.
Ja ja altså, Det er meget altså jo længere vi kommer op i, eller
jo mere vil det være det abstrakte sprog der driller.
Og det at skulle protestere et narrativ, altså lave en
fortælling eller skrive noget. Vil ofte være meget vanskelige,
også når vi kommer op. Der er det det, der begynder at
komme til syne, hvor det hos de i de yngre børn, der kan det
måske være Sådan mere nogle nogle lidt Sådan, altså med at
finde ordene og nogle forskellige andre ting, procere,
sætninger og så videre. Når vi så kommer op i alderen,
så kan det være det der med at altså producere den mere
komplekse grammatik eller forstå komplekse sætninger selv at
skulle producere mere sprog, så begynder det at komme komme til
udtryk på den måde. Og også det sociale hele det
sociale element. Altså en ting er det der med, at
man måske har svært ved at gribe opgaver an og strukturere
opgaver og holde styr på sine lektier og holde styr på en
opgave? Hvordan kommer jeg i gang med
den? Hvordan griber jeg den 2.
Men også hele det sociale element med Der er mange ting
der foregår. Blandt kammerater og så videre.
Hvad er det lige for et sprogbrug vi bruger her, så den
når simpelthen ikke at fange op, og Der er mange, mange, mange
ord der skal læres op gennem skolealderen.
Så hvis man misser for mange af dem, jamen så bliver man sat
lidt af. Ja.
Jeg hørte en lærer fortælle på et tidspunkt, at Det var faktisk
i frikvarter, at han havde Sådan observeret.
Der er noget i det her med den der dreng, der skulle forstå det
sprog og den interaktion med sin kammerat frikvarter.
Det var der han faktisk fik øje på.
Der er noget her, Der er svært. Og man kan sige i frikvarterene
er jo også Sådan mere Sådan åben sammenhæng ikke.
Altså der Vi skal bruge sproget. Vi skal hurtigt opdage hvad er
det jeg skal sige her. Jeg skal hurtigt producere
noget. Så en sammenhæng, hvor man
sidder måske i en klasse opgave, som er mere struktureret.
Man er vant til at løse den. Den kan måske være en lille
smule nemmere end når man så pludselig er mere på åben fod.
Og hvad foregår der lige i det her spil?
Hvordan skal jeg lige gribe det an en mere åben situation?
Man kan også sige, hvis Det var gruppearbejde.
For eksempel kan også være vanskeligt nogle gange, fordi
tingene går måske lidt hurtigere.
Hvem er det lige, der taler, hvornår skal jeg tale?
Kommer jeg nu til at sige det samme, som de andre lige har
sagt. Kan jeg nu formulere mig hurtigt
nok kan jeg finde ordene, når jeg skal sige noget.
Altså Det kan være rigtig rigtig svært.
Har det. Har det noget med?
Også kognitive evner at gøre. Det behøver det ikke at have,
altså ikke i udgangspunktet, men ofte så ser vi, at hvis Vi har
en sprogforstyrrelse DLD, så vil vi også se børn, som også ofte
har problemer med arbejdshukommelsen og også med
at bearbejde information, altså deres bearbejdningshastighed på
på opgaver. Lignende.
Men det vil være nogle af de ting, der der ofte kommer med,
men som ikke i sig selv er en del af delen, men som vi ser
sammen med det som nogle underliggende kognitive
færdigheder, der kan være ramt. Og Det er også derfor Det er et.
Det er lidt komplekst område, ikke?
Jeg vil sige nok meget. Tak.
Og det Det er også der hvor jeg nu er jeg jo har jeg jo en
baggrund som lærer. Og som læse vil jeg tænkte nej
altså. Så skal jeg også lige forstå
det, og Der er du faktisk rigtig god sammen med andre logupere
til at sige Vi skal samarbejde. Altså her Vores samarbejde er så
vigtigt, så i er lige nu blevet Vores bedste venner i forhold
til det med del, d. Så kan du ikke sige lidt om
samarbejdet mellem logo Peder skole.
Altså hvad er det vigtigste at læreren og pædagogerne kan
bidrage med i det tværfaglige samarbejds med jer?
Altså Vi er jo dybt afhængige af lærerne og pædagogerne, fordi vi
som lokopa Peder kommer jo ud på skolerne.
Men vi går jo ikke ind i alle klasserne og kender alle elever,
så vi jo virkelig, virkelig afhængige af, at lærerne kan
sige til, når de ser noget, der måske kunne være DLD.
Sådan så vi kan komme ind og sammen få undersøgt om det måske
er det eller i hvert fald få un. Hvordan får vi så hjulpet den
her elev, som sidder med nogle sproglige vanskeligheder?
Og og så tænker jeg Der er mange børn Jeg kan komme i tanke om
Jeg vil være lidt bekymret for os sprogligt.
Vores børn med flere sprog kunne jeg have en lille bekymring.
Der er også nogle børn som kommer fra hjem.
Som hvor man tænker, Der er også noget her, måske omkring noget
spor de måske heller ikke er i stærke sprogmiljøer.
Altså jeg tænker så, så nu ringer jeg meget til dig Trine.
Tænker du alligevel? Der er noget jeg så skal have
gjort, inden jeg bare ringer til dig inden jeg kontakter altså.
For fordel det altså, for at vi kan tale om det LD så så så
handler det om, at Det er en sproglig indlæringsvanskelighed,
og det vil sige barnet kan ikke indlære sprog, men Vi skal have
udelukket, at det ikke er inputtet.
Det handler om. Så hvis så det første, Vi skal
sørge for Det er, at Vi har haft barnet i godt sprogmiljø.
Hvad endte et flersproget, barn eller et barn, der måske ikke
har fået så meget sprogligt stimuli hjemmefra?
Jamen, så skal vi sørge for at give det, at det og så kan vi se
OK så tager barnet fra på det når vi gør det og øger inputtet
og så videre eller står barnet faktisk stadigvæk lidt stille,
selvom vi synes vi gør en mega god indsats og giver det et godt
sprogligt input, så kan jeg måske blive lidt Sådan tankefuld
omkring det og tænke hov, Det kan da godt være Der er noget
sprogforstyrrelse til stede her. Nogle gange kan man også se også
når børnene bliver ældre, og så begynder de Sådan lidt at
camouflere deres deres deres sprogforstyrrelse hvis de har en
altså de vil gerne passe ind i gruppen, så de.
Af dem der lister lidt uden om de sproglige situationer og
prøver lidt at at bare være en del ved at gøre forskellige ting
som gør at de ikke stikker ud. Men og hvis vi begynder at se
Sådan nogle nogle tegn som måske kunne ligne noget andet, eller
måske kan der komme noget opmærksomhed som altså noget der
ligner en opmærksomhedsforstyrrelse, fordi
hvis man sidder og ikke forstår hvad der foregår eller man ikke
kan være med og deltage på lige fod med andre.
Jeg siger nogle gange Sådan sprogligt fængsel kalder jeg det
lidt, hvis ikke man kan udfolde sig sprogligt på lige fod med
sine kammerater og så videre. Jamen så så kommer man jo lidt
til kort hen ad vejen, og så er det måske man begynder at at
reagere eller på en 2 måde med noget adfærd man bliver
forstyrende eller man falder måske lidt tilbage ind i sig
selv ligner en der bare er lidt ligeglad eller genert eller det
Det kan få et helt andet udtryk end at din sprogforstyrrelse, så
Det er jo der man skal reagere. Ja så egentlig det så at vi som
også lærer pædagoger Der er omkring børn og unge mennesker.
Når når vi tænker Der er noget her, som vi bliver lidt
bekymrede for. Så ville vi allerførst også
stille sig nysgerrigt og måske observere noget andet og så sige
jamen så jeg går ind i en samtale og faktisk også prøver
at referere til nogle fagord Vi har og gennemgået og prøver at
hive noget mere præcis formuleringer ud, og det
stadigvæk er vanskeligt. Så vil jeg også tænke OK Der er
noget. Her ja det ville man og man kan
jo tage nogle snakke også med eleverne og eleven fortælle
nogle ting og og høre. Hvordan går det med at fortælle
noget du er vant til at fortælle om?
Det går måske egentlig meget godt, fordi Der er man vant til
at hente de ord ud, og man er vant til de formuleringer, der
lige virker og så videre. Hvis vi så begynder at snakke om
nogle emner, Der er lidt lidt længere væk fra hvad eleven
måske normalt taler om, så kan det godt være lige pludselig.
Så kan vi høre så falder det hele til jorden, og så kan
eleven ikke rigtig forklare det særlig godt, og vi kan jo også
lige huske at Der er nogle forældre vi måske også kan kan
høre. Hvordan er det egentlig hjemme
ved sproget og hvad kommer han hjem og er mega træt og så
videre, fordi han egentlig prøver at klare sig sprogligt
igennem skoledagen. Og nu siger du han Trine og vi
kunne også se. Hund vi kunne også se.
Hun men Der er. Flest drenge og Der er også
piger, men Vi skal være opmærksomme på det, både fordi
nogle af pigerne måske også. Altså Vi har lidt den der med
jamen Det kan være måske de lidt mere stille piger, som ikke
rigtig bliver opdaget og hvis man man man så kan man måske
Sådan lidt bare komme komme lidt under radaren på den måde, men
der ser vi altså også nogle gange op II aldersgrupperne og
op i aldersklasserne, at drengene også kan begynde at
blive mere stille. Ja, fordi de simpelthen oplever,
at de ikke bliver forstået, så Det er egentlig nemmere.
Jamen, jeg skal jo bare igennem dagen, så nu prøver jeg bare at
sidde her og kukkelure og dagdrømme lidt eller hvad jeg nu
gør. Og når Vi har mødt nogle af de
børn eller unge mennesker, men der læser, forstår vi godt, men
på et tidspunkt bliver lidt opgivende og lidt træt.
Ja. Didaktiske greb Trine kommer vi
også de omkring her. Så hvis du skulle give nogle
Sådan helt og det folder vi jo ikke meget ud, men bare Sådan
tænkte åh de her tiltag i undervisningen kunne være nogle
gode didaktiske greb vi kunne starte med.
Ja ja. Ja og Der er heldigvis begyndt
at være rigtig meget fokus på det, og man kan finde rundt
omkring. Kan man virkelig finde rigtig
meget god Sådan samling på de her ting efterhånden.
Altså noget Der er rigtig vigtigt.
Det er at sige jamen de her elever og børn.
De har jo fået et sprogligt input op igennem deres alder, så
vi kan ikke bare nøjes med at give dem mere af det sproglige
input de får. Vi er nødt til at prøve at
tilretteligt Sådan, så de får noget andet end det Vi har
gjort, så vi ikke bare gør mere af det samme, og der skal vi
tænke meget i at de har rigtig meget brug for at tænke.
Bliver sagt meget eksplicit at vi eksplicit fortæller dem
forklaringer, regler, mønstre, systematikker.
Fordi de ikke er sig selv opdager.
Eksempelvis grammatiske regler. Kunne det være, så er vi nødt
til Sådan være meget eksplosive i Vores instruktioner.
Det kan også være ordforrådet, hvis Det er et ord de ikke
forstår, forklarer helt eksplicit.
Hvad er det, det her ord betyder, og det leder mig så
videre til også at sige noget visuelt fordi en ting er jo så
at Vi har sagt noget, og så går vi jo ind på den kanal, der
måske er sværest for børnene at forholde sig til Det er det der
kommer igennem ørerne, så hvis vi kan visualisere også.
Og få så meget ned visuelt, som er noget der bliver.
Det talte sprog er jo væk, når Vi har sagt det.
Så hvis vi kan få noget visuelt på, så eleven kan forholde sig
til det og hele tiden vende tilbage til det, er det en
rigtig god ting også. Ja.
Mange gentagelser og Det er ikke bare gentagelser i et væk.
Det er gentagelser, som er i forskellige relevante
kontekster, når de skal lære noget nyt, og hvor de selv får
lov at bruge operasætninger også, så de selv får øvet
mulighederne også. Det er nok at de hører.
Altid nogle gange skal de også selv hvis de har problemer med
at bruge sproget. Salg øvelser på det
selvfølgelig. Ja ja og jeg tænker nogle af de
dragiske greb du peger på her. Det vil der være rigtig mange af
Vores andre elever, der også vil have glæde, så Det er i hvert
fald noget af der, hvor vi kan kigge Vores undervisning
igennem. Er vi dygtige til visuel
understøttelse, bliver der gentagelser også på forskellige
måder, hvor eleverne får mulighed for også at formulere
sig. Eller skal vi have skruet det
der op for det? Ja ja og så stila ser altså
meget som overhovedet muligt. Sådan så vi ikke efterlader
nogen på berøringen, men vi prøver så vidt muligt når eleven
skal komme med et eller andet. At vi så også prøver at få dem
til at komme i mål med det de gerne vil komme med og give dem
noget succes, så vi prøver hele tiden at være ja i zonen for
nærmeste udvikling kunne vi sige ikke og skyder vi for højt eller
for lavt, så prøver vi at justere ind og give dem lidt
mere hjælp, hvis Der er behov for det, så vi hele tiden er
inde viser dem hvad de skal gøre.
Sikre at de har forstået det sikrer, at Der er en måde de kan
få. Den opgave løst på og så videre.
Og nu træder vi endnu tættere på elevens perspektiv.
Eller var det barnet og den unges perspektiv trin?
Er det fordi du har dem jo også i hænderne, så du ved faktisk
rigtig meget omkring det indefra perspektiv.
Så hvis du skulle fortælle noget om, hvordan børnene oplever selv
at have delt det altså, hvad er det så de siger til dig?
Altså de er ofte meget opmærksomme på det og kan sætte
nogle gange nogle ord på det og sandeligt jo ældre de bliver har
de måske nogle ord jeg går tit til det på den måde også at jeg
lader dem tegne rigtig meget. Jeg har rigtig mange af dem er
faktisk glade for at få lov at tegne nogle ting.
Hvordan de har det, hvad Det er Der er svært.
Det kan være siden Jeg har set dem sidst, hvis jeg ser dem en
gang om ugen. Jeg beder dem om at prøve at
tegne. Hvad var nogle nogle gode
sproglige oplevelser? Hvad var noget der var svært og
så er det helt frit hvad man har lyst til at at at formidle på
den måde. Det går tit godt også en god
samtale åbner og så det der så kommer ud af det vil ofte være
nogle situationer, hvor de netop er kommet til kort.
Noget der har været svært for dem, fordi de ikke har kunnet
finde nogle ord eller Der er blevet misforstået.
Ofte handler det også om misforståelserne.
Så man måske er blevet grintal eller føler man er blevet grint
af, så får vi talt om det, og vi taler rigtig meget om det her
med OK. Jamen hvad hjalp dig så i den
situation? At hvad gjorde du i den
situation? Og så siger de måske jamen så
prøvede jeg at sige Sådan og Sådan og Sådan, eller så gjorde
jeg Sådan og Sådan. Og så får vi det vendt til fedt.
Du havde simpelthen en 2 ting du kunne gøre.
Du havde en god strategi for at gøre noget andet, så du blev
faktisk forstået i den sidste ende.
Det kunne være Sådan nogle ting, men men jeg hører dem meget
Sådan sige. Og Det er jo meget meget
individuelt. Børn med DLD er jo sindssygt
forskellige, som man også andre børn og alle os andre.
Ja, men men men Det er nogle gange det her med at.
Det er meget mudret for dem med sproget, og der bliver for mange
ord for dem, der bliver simpelthen for mange ord.
Der er for meget af det der ord. Ja Det er Sådan.
En af de ting Jeg synes mange af dem kendtager.
Og Det er der jo oprigtigt skruer ja.
Ja Det er der må nok. Trine nu nærmer vi os en
afslutning. Og det her er jo en teaser på at
folk jo, at vi alle sammen skal vide endnu mere, men det her var
Sådan en lille teaser på i hvert fald at vide noget.
Ja så det vi slutter af med. Det er også Sådan et
fremadskuende blik og også nogle vigtige de vigtigste pointer for
det du har sagt. Så hvis du skulle sige noget om
hvad her håber du på, at der kommer til at ske i fremtiden?
Ja. Altså jeg jeg troede noget af
det jeg håber mest, hvis vi kigger Sådan overordnet
perspektiv. Det er hvis vi kigger på nu nu
ordblinde i området, for eksempel at dysleksiområdet, som
vi i dag er rigtig meget inde i. Vi har lovgivning, Vi har alt
muligt på det område, mange ved alle ved mere eller mindre hvad
ordblindhed er, og det kunne jo være fantastisk, om vi nåede
dertil med det LD en også at vi siger DLD og så ved enhver på
gaden hver del er. Sådan så Det er noget, vi kan
tale om på den måde. Og børnene kan få noget mere
hjælp i det hele taget. Og så bliver jeg bare nødt til
og spørge ad den sammenhæng, er det Sådan urealistisk drøm du
har eller håb? Nej, det tænker jeg ikke, for Vi
har jo nået dertil med dyleks finer lige nu.
Der er buller og farver det og alle tager sig af det lige nu,
og Der er jeg oplever at mange alle vil bare så gerne prøve at
vide noget om det og og komme et sted hen med det af dem som jeg
møder. Og så er det jo en proces Vi
skal passe på hinanden i det, fordi Det er også nogen for hvem
det virkelig nyt. Og hvor man lige skal Sådan
smage på. Hvad er det her for noget?
Og hvordan er det lige jeg skal gebærde mig i det?
Og det tænker jeg, der skal være plads til, for Vi er forskellige
steder II hele den her DLD proces, som Vi er ved at komme
frem til. Men jeg Jeg er ikke så meget i
tvivl om, at vi nok skal nå hen til at bare måske 5 år ser det
helt anderledes ud. Der sker så meget på det her
område lige nu. Og du har også sagt at Det kan
jo godt være man som lærer at læse hvad jeg tænker.
Nå men det ved alle logo hedder i hele Danmark i alle kommuner
de ved lige, men der siger du også.
Det er også lidt forskelligt. Hvor man er ikke kunne.
Ja det oplever jeg at man skal lige også slå koldt vand i
blodet i forhold til til lookederne og passe godt på
hinanden. Ja det fordi Det er også lidt
nyt at Vi skal tale om DND. Vi har jo altid som lokaleret
taget os af sproglige vanskeligheder og
sprogforstyrrelser, men Det har ikke altid hede DLD og Det er
lidt nyt for os og nu pludselig skal til at sige OK det havde
barn eller den her elev har delt det, og Det er ikke alle steder
vi Sådan er helt parate til det endnu.
Nogen siger måske jamen Det er måske noget der indikerer at Der
er DLD og nogen beskriver de sproglige symptomer som Der er
så får. Linjehjælp ud fra det, så Det er
også lidt forskelligt hvor man er i det, og det skal man
virkelig. Vi skal rumme hinanden i det
her, Vi skal passe på hinanden ind i det, og så skal vi også
huske, at det tager også tid at finde ud af om et barn har delt.
D fordi at de vanskeligheder, Der er til stede også vigtigt og
få sagt, at Det er ikke noget vi bare lige kan teste.
Og så siger vi Der er DLD. Det skal også være noget, hvor
vi kan se Der er nogle vanskeligheder i hverdagen.
Vi skal udelukke det ude i de inputtet der, der betyder noget
og så videre ikke så så Det er lidt en proces vi finder ud af
sammen, for vi kommer heller ikke ud som bedre og kender
børnene på forhånd. Der er vi jo virkelig afhængige
af. At lære og pædagoger og forældre
og så videre kan fortælle os noget om, hvordan børnene klarer
sig i hverdagen og måske afprøver nogle ting, før vi kan
være lidt tydeligere. Så det der.
Er vigtigt budskab for os 2 i dag.
Det er at sige, Vi er en spæd opstart og der og der sker
rigtig meget, så Det er på den måde glædeligt, men også at
sige, vi bliver også nødt til Sådan at at have lidt
tålmodighed. Det tænker jeg Vi er.
Nødt til. Ja, så Sådan afslutningsvis.
Det vil jeg gerne have du Sådan fremhæver de vigtigste pointer,
som som man skal tage med sig fra det her interview i dag.
Altså noget af det Jeg synes Der er vigtigt at sige.
Det er at vi måske skal vi se lidt DLD lidt oftere end vi gør,
og Det er fordi Der er DLD alle vegne og nu skal vi bare opdage
det alle vegne, men Det er nok vigtigt at vi ser DLD lidt
oftere end Vi har gjort hidtil og vi alle sammen hjælpes ad med
det. Og så tænker jeg også, at Vi
skal ikke være berøringsangste. Vi skal tale åbent om det, og
det gælder også med forældre. Hvis vi tænker, Jeg er et barn.
Gad vide om der kunne være noget?
Jamen, forældrene har jo lige så meget ret til at indgå i den
dialog omkring deres barn. De har fuld ret til at indgå i
den dialog, så så så måske også høre forældrene, hvad de tænker
om det, og ofte vil man opleve at de siger jamen prøv at hør,
vi ved jo godt Der er et eller andet.
Vi har ikke kunne finde ud af hvad Det var.
Sådan vil man nogle gange blive mødt, og Det er jo selvfølgelig
meget forskelligt. Men men men inddrager måske
Vores forældrene. Og selvfølgelig lokopadden.
Hvis Det er man står som lærer, er i tvivl altid til lokopaden
med ind også. Og så tænker jeg noget af det,
Der er aller aller vigtigst. Det er simpelthen at lærerne
skolepersonalet er så vigtige, fordi vi som logo bedre kan jo
ikke finde ud af noget omkring de her børn, hvis ikke vi får
dem henvist, hvis ikke vi får snakken om dem, så Det er så
mega vigtigt at at lærerne ved noget om del d og reagerer på
det, når de når de ser, at der kan være noget Der er et tegn på
det. Og at og at vi faktisk også har
kompetencerne pædagogerne lærerne til at at se noget Der
er bekymrende og så det med at diagnosticere det jer.
Det er lige præcis Sådan Det er, og Jeg har i den grad
kompetencerne, og vi giver børnene måske en lidt 2.
Hvor meget bedre livsbane, hvis vi får fokus på det.
Ja altså det må jo da være det sidste ord Trine og de vigtigste
ord her til sidst. Så 1000 tak for at gøre os lidt
klogere på DLD og så er vi på en vigtig mission sammen.
Det er vi. Det er vi velbekomme.
Sommerie, så er vi tilbage i studiet og tak for at du sammen
med Trine fik gjort mig og forhåbentlig også Vores lyttere
klogere på det her med DLD. Det er jo noget Det er i hvert
fald 1 1 1 forkortelse som som i hvert fald hos mig ikke er af af
noget som er indlysende, hvad jeg lige forbinder det med.
Men jeg tænker at. Det, Det har jeg et bedre afsæt
for nu. Ja og forhåbentlig også jer der
har lyttet. Med det kommer til at få meget
mere fokus de næste mange år. Det er jeg helt sikker på.
Og med det så så lukker vi lige DLD boksen lidt i her nu og
bevæger os lidt hen til til hvad Det er for nogle tilbud og på
kurser og konferencer, som Vi har den næste periode.
Og Det kan være du har lyst til at lægge fra land der det.
Har jeg og Jeg vil gerne lige lave en lille reklame for Vores
ordblinde konference 29. Januar.
Hvor nogle af jer der har lyttet til det her tema naturligt også
vil have en interesse for åbenhed, tænkte jeg.
Vi har et spændende program, Det er den 29.
Januar. Det er Roskilde, og i kan høre
både om dyssex vil jeg undervisning vil ligne leth
omkring mestringsvejen, så Mette bak Laursen og mie askjær vil
gøre os klogere på, så er der nyt forstyrrelsen for
undervisnings og kvalitet, hvor trin nobelia som altid kan sætte
en god debat og tanker i gang. Er på læringsforløb på gul
testet elever, som jo er et område vi altid er også
nysgerrige på hvad hvad hvad hvad er det nu med de gule
elever, hvor Det er Thomas mose, AI og LST for alle, hvor marias
Frandsen sanco kommer og gør os klogere på det, som jo også er
et nyt område for mange af os og så selvfølgelig slut.
Tak for i dag kl. 15:25. Og hvad dato var det Det var?
Det er den 29. Januar i Roskilde. 29.
Januar i Roskilde. Jeg har en et tilbud, som er
lige før. Eller er noget, før Det er den
14. Januar.
Fra 14-16 og Det er et gratis tilbud til dem, som er særligt
optaget af tysk undervisning. Og havde jeg været rigtig
tjekket, så havde jeg selvfølgelig stået formidlet det
her på tysk abba. Nine.
Nick nithøjde. Så jeg.
Jeg tror jeg skal holde mit mit tysk til til når Jeg er på
skiferie i Østrig eller i den stil.
Nå men tilbage det her. Det er et cafémøde, som Vores
gode tysk konsulent kim han han afholder og han sætter fokus på
det her med at bruge billedbøger i tyskundervisningen.
Og Det er fra 6 til 9. Klasse og kigge på Sådan hvordan
man som sagt kan bruge billedet bøger i undervisningen Sådan til
at motivere eleverne til at deltage.
Mundtligt i den her undervisning.
Det er som sagt gratis. Det er Vordingborg, og Det er
den 14. Januar, og man skal lige have
tilmeldt sig inden den 2. januar, og det gør man inde på
Vores hjemmeside som og det link som vi sætter ind i showet og
med det Maria. Rigtig glædelig jul.
Ja rigtig glædelig jul når alle når dertil og så ses vi på den 2
side i 2026. En podcast der handler om
praksis. Tak fordi du lyttede med til CFU
absalons podcast praksis, hvis du vil fortsætte din søgen efter
læremidler og inspiration, kan vi anbefale, at du besøger Vores
hjemmeside, cfuabsalon.dk og husk at du søger og booker
læremidler på mitcfu.dk. Endeligt er du som altid
velkommen til at kontakte os konsulenter for råd og
vejledning. Vi er tilbage med en ny episode
af podcasten praksis om cirka en måned, så lyt med næste gang, vi
går tæt på praksis på genhør.