Verot ja maksut kaikkinensa on niin kun reilu 100 miljardia
valtion budjetti on kuusikymmentäviisi miljardia ja
yritysten verojalanjälki. Tästä kaikesta on
kuusikymmentäyhdeksän miljardia euroa.
On se julmetun paljon mitä yritykset generoi sitä
hyvinvointia ja meille tullaan taas verkostoitumaan,
kouluttautumaan ja vaikuttamaan vähän niinku aatteellisesti,
että markkinatalouden puolustamisen näkökulmasta me
eletään niinku opetetaan eli. Kauppakamarista niin niin
valtaosa niiden tuloista ja budjetista tulee muusta kuin
jäsenmaksusta eli täysin marginaalinen osa
jäsenmaksuosuuksia, että se tulee tuotteista palveluista,
koulutuksesta, tutkinnoista eli toimitaan kuin yritys
markkinatalous toimii. Se on hieno pitää elää niinku
opetta. No niin tervetuloa tänne
neuvottelija kanavalle. Mulla on vieraana
keskuskauppakamarin toimitusjohtaja juho
romakkaniemi. Tervetuloa lämmin, kiitos
kutsusta ja. Tässä nyt voi tässä paljastaa.
Me ollaan tehty tämmöinen tuota viihdepuoleinen tuota ohjelma
ivan puopolon kanssa. Kannattaa katsoa viikon
viisastelua. Ohjelma oli mukava viisastella
yksi, niin tää tehdään siinä sitten jälkilämpöilla, mutta
juha on tuttu jo tuolta EU ajoilta ollaan keskusteltu euron
tulevaisuudesta ja menneisyydestä, mutta nyt
ajateltiin että keskustellaan tästä
keskuskauppakamarijärjestelmästä, koska itse olen siis liikemies.
Voiko näin sanoa investointipankkiiri, mutta itse
mä tunnen sieltä oikeastaan vaan tän.
Arbitrationprosessin tai, jossa niin kun yritykset itse
yrittävät sopia mahdollisia kaupallisia erimielisyyksiä,
ettei mennä niin kuin tuomioistuimeen.
Mutta se ilmeisesti on vaan yks puoli tästä hommasta.
Ja sen vielä sanon, että wikipedian mukaan itse
kansainväliset että lähti jostain merirosvoja vastaan sitä
taistelusta. Kauppakamarit on perustettu
alunperin tuhatviisisataaluvulla taistelemaan merirosvoutta
vastaan tavallaan suojelemaan kollektiivisesti kauppareittejä
ja se on niinku yritysten itsejärjestö järjestäytynyt
organisaatio. Kansainvälinen ja ja ja suomeen
kauppakamari perustettiin ennen itsenäistymistä
tuhatyhdeksänsataaseitsemäntoista. Kesällä carin väliaikais.
Hallituksen pääministeri kerenskin asetuksella eli ollaan
ollaan tämmöinen 100 neljävuotias vireä nuorukainen
siitä asti meillä on myös niin kuin laki joka säätelee siihen
on on muutamia tehtäviä järjestää lvv kokeet ja muun
muassa tämä lunastuslautakunta, joka määrää fair pricen ja
osakkeille tämmöisellä lunastustilanteissa.
Se määrää välimiehet sitä määrittelemään ja yksityisen
sektorin ansiomerkit. Myöskin kuuluu meidän
lakisääteiseen tehtäviin. Siellä on historiassa ollut
muutakin monitietetaa tilintarkastajat KHT
tilintarkastaja tarkoittaa keskuskauppakamarin hyväksymä
tilintarkastaja, mutta 5 vuotta sitten tämä sosialisoitiin pr,
lle direktiiviin vedoten ja siinähän kävi tietysti niin kuin
yleensäkin näissä sosialisointihankkeissa eli eli
moninkertainen määrä tekee sitä väkeä tekee sitä, mutta
tyytyväisyys on siihen toimintaan on laskenut.
Joo, täytyy itse asiassa korjata itseäni.
Kyllähän mä varmaan sitten. Harkitsin teidän tuota
hyväksytty hallituksen jäsenkurssiin, mutta se oli.
Se oli niinku. Täynnä eli nyt en syksyllä
mahtunut, niin otin tämmöisen toisen vielä kaupanllisemmän
vaihtoehdon eli boardmanin kurssin sitten.
Mutta siinä ilmeisesti mä nyt en saa sitä laatuleiman leima jää
puuttumaan että sen tänne tähän luotettavuus ja laatu ja
asiantuntijuus on se mistä kauppakamarit tunnetaan, että
meillä ne alueelliset kauppakamarit ei riitä toiminta
alueillaan niin niin tota järjestää hyväksytty hallituksen
jäsen koulutusta ja se on todella niin suosittu
esimerkiksi täällä pääkaupunkiseudulla että sinne
joutuu jonottamaan. Pitkään, että pääsee mukaan
ryhmään. Näin siinä mäkin jäin rannalle,
mutta noita voisi lähteä palastelemaan.
Siis tää on kaikissa maailman maissa paitsi ilmeisesti
kommunistisen maista löytyy vastaavia järjestelmiä, mutta
tää tavallaan itse säätelypotin niinku koko vaihtelee.
Onko sun mielestä tää suomen niin kun tota tavallaan niin
kuin toimintakenttä laaja suppea niinku
kansainvälisyysvertailussa? No keskuskauppakamari ton meillä
on niinku 3 toiminta aluetta meillä on.
Viennin edistäminen ja kauppa promootio yksi pidetään
sielläkin kahdenvälisiä tämmöisen pilates vaaleja,
kauppaa yhdistyksiä suomessa ja finn cham verkosto on maailmalla
ollaan kansainvälisen kauppakamarin icc, n tavallaan
alusta suomessa ja vauhditetaan suomalaisyritysten vientiä
asiakirjoilla ja avulla sitten on toinen on on on meidän
vaikuttaminen ja kilpailukyky, jossa me esitetään reformeja
suomelle. Miten meistä tulee vapaampi
markkinatalous ja hyvinvoiva kilpailukykyisempi maa?
Parempi kaikille ja sitten kolmas on tämä sinulle tutuin
yritysten itsesääntely ja vastuullisuus, jossa meillä on
noin kymmenkunta eri lautakunta ja itsesääntely elintä on
välimies lautakunta on liiketapa ja lunastuslautakunta on
mainonnan eettinen neuvosto elintarvikeketjun kauppatapa
lautakunta RLKVLVKE lautakunta auktorisoidut kiinteistö
arvioitsijat ja yritysvastuulautakunta, jossa me
määritellään. Että mitä on ilmasto
vastuullisen yrityksen toiminta ihmisoikeusvastuullisuuden
koulutetaan yrityksiä myönnetään niille verifioida ja niiden
suunnitelmille eli uskotaan siihen, että tämmöiset
itsesääntelyä päästään parempiin ja tehokkaampiin lopputuloksiin.
Niissä yhteiskunnallisissa tavoitteissa, joissa halutaan
lainsäädäntöä, on aina aika krouvia ja ja suoraviivaista
tulee aina mittatappio, mutta sitten jos vaikka jokin
amfetamiin vertaa, niin onko tää nyt tota?
Miten ne niinku eroaisi jos vähän vertaisi kansainvälisesti
m on amerikkalaisten yritysten suomessa toimivien yritysten
yhteisö. Meillä on kolmekymmentäkahdeksan
rekisteröityä finch jämiä maailmalla taas, että
keskuskauppakamari akkreditoitu finsham lipun alle.
Suomalaisten yritysten ja yritystoimijoiden nää
kauppakamarit maailmalla ja m on niinku vastine tänne suomeen
amerikkalaiselta yritykseltä tehdään paljon yhteistyötä.
Kauppakamarit on siitä, mä toimitaan verkostomaisesti ja
ja. Autetaan toisiamme ja sitä
kautta yritykset löytää kontakteja, että joku haluaa
Somerolla joku te käsityöläisyritys lähtee viemään
houstoniin texasiin tavaroita, niin meiltä löytyy yhteys
kauppakamarin kautta. Itse asiassa tota voisi vähän
maistella. Eikö näitä ole niinku tän
keskuskauppakamarin lisäksi on vielä 19 alueellista
kauppakamaria, että. Kauppakamari toimijan alueilla
eri puolilla Suomea ja ja on tavallaan alusta tämmöiselle
alueelliselle edunvalvonnalle. Siellä on yrityksiä, mutta
siellä on myös julkisia elinkeinoja, toimintaa edistäviä
toimijoita ja muita järjestöjä mukana ja se kouluttaa se
verkoston ja ja ja se tota harjoittaa tää alueellista
edunvalvontaa ja vaikuttamistyötä ja me ollaan
heidän yhteistyöjärjestö. Kansallisella tasolla
vaikutetaan sitten kansalliseen lainsäädäntöön ja EU
lainsäädäntöön heidän puolestaan.
Joo no jos sitten näitä muita vertailisi niin onko isoja eroja
vaikka sitten suomen yrittäjien tai sitten EKHN onko ne niinku
vähän samalla samalla tontilla molemmat?
No suomen yrittäjät on heillä on lukumääräisesti eniten jäseniä
mut yli 90% lähes niinku silleen kaikki on on yksinyrittäjiä ja
mikroyrityksiä että hyvin pieni osa on sitten isompia yrityksiä.
EK on taas työnantajaliittojen yhteis yhteistyöelin eli eli se
on hyvin tämmöinen niinku työmarkkinatlähtöinen ja sitten
semmoista. Matto edunvalvontaa
lainsäädäntöä harjoittaa isompien firmojen isommasta
päästä käytännössä, vaikka valtaosa suomessa tietysti PK
yrityksiä työnantajayrityksistä on EKN silleen meidän jäsenistö
lähde lähempänä, koska heillä on noin reilu viisitoistatuhatta
jäsenyritystä näissä toimialaliitot niin lähes kaikki
reilusti yli 90% niistä yrityksistä on myös
kauppakamarin jäseniä eli toisesta he hakee niinku
työnantajan roolissaan ne. Näin tavallaan palvelut ja
yhteistyö meille tullaan taas verkostoitumaan, kouluttautumaan
ja vaikuttamaan vähän niinku aatteellisesti, että
markkinatalouden puolustamisen näkökulmasta tuossa olikin
edellinen jakso oli teknologiateollisuuden
varatoimitusjohtaja minna helteen kanssa, niin siitä vähän
perspektiiviä, vaikka toki siinä keskitettiin noihin
neuvottelijaasioihin. Meillä on siis me.
Me ollaan siis isompi järjestys siinä mielessä, että meillä on
lähes kaikki EK ja sen yritykset ja sitten noin 6000 päälle, että
vaikkapa metsäteollisuus kokonaansektorin on meillä ja.
Pienempiä ja ja järjestäytymättömiä
työnantajiayrityksiä on meille. Joo no sitten teillä on
kaikenlaista tämmöistä koulutus ja seminaaritteollisuutta.
Teette teollisuutta kun toimintaa niin onko ne
pääsääntöisesti jäsenille väistelee niinku avoimia
tilaisuuksia. Kaikki on avoimia oikeastaan
niinku näistä, että yritysjohdon valmennusohjelmat mitä
keskuskauppakamari järjestää sitten meidän suuret päivät
veropäivä liikennepäivystäjä osakeyhtiöopäivä,
yritysvastuupäivä ne on niinku alansa.
Kärkitapahtumia suomessa ja yritysjohdon ohjelmat
esimerkiksi on tarkoitettu keskisuurten ja suurten
yritysten keskiportaali johdolle, jotka on nousemassa
sinne johtoryhmiin ja toimitusjohtajaksi, jossa sun
pitää olla generalisti, niin me koulutetaan viestinnän
strategista ja kriisiviestintä ja vastuullisuusjohtamista
brändin johtamista yhteiskuntaa vientiin vientiä ja tavallaan se
koko paletti mikä tämmöisen top johtajan pitää olla
tulevaisuudessa ne on kaikki avoimia kaikille.
Kuka tahansa voi tulla, mutta jäsenyritykset saa jäsenhintaan
eli eli edullisemmin ja me eletään niin kuin opetetaan.
Eli. Kauppakamarista niin niin
valtaosa niiden niiden tota tuloista ja budjetista tulee
muusta kuin jäsenmaksusta näistä koulutuksista ja ja sen
semmoisista keskuskauppakamarin lähes sataprosenttisesti. 90.
Yhdeksänkymmentäkolme viiva yhdeksänkymmentäviisi
prosenttisesti riippuu vähän vuodesta niin niin tota tulee
meidän budjetista jäsenmaa muusta kuin jäsenmaksuista eli
täysin marginaalinen osa on jäsenmaksuosuuksia, että se
tulee tuotteista palveluista, koulutuksesta, tutkinnoista eli
toimitaan kuin yritys markkinatalous toimii.
Se on hieno pitää elää niinku opettaa joo, mutta teillä on
jonkin verran tutkimustoimintaan eli eli sitten tuota te niin kun
ihan tieteellistä sisältöä tai ainakin niin kun analyyttistä
sisältöä me. Tutkitaan meidän jäsenyritysten
näkemyksiä. Kysellään säännöllisesti tehdään
niistä tavallaan dataa louhitaan sitten vaikkapa suuri
veroselvitys tehdään joka toinen vuosi, jossa selvitetään
yritysten verojalanjälki ja sitten meidän asiantuntijat
tekee sektorinselvityksen. Nyt vaikkapa selvitettiin tästä
työvoimapulasta, että mikä on se yritysten osaajapulan tilanne ja
miten se vaikuttaa heidän kasvuun ja toimintaan.
Kerropas siitä jotain? Jos muistat, muistan oikein
hyvin, me ollaan toistettu sitä useampi vuosi.
Niin niin saadaan vertailupohjaa että että tää syksy oli
poikkeuksellinen seitkytviisi prosenttia yrityksistä sanoo,
että heillä on. Heillä on jonkinlainen tai suuri
pula osaavasta työvoimasta tai oli ensinnäkin kaikkein suuri
osuus koskaan ja ensimmäistä kertaa se oli läpileikkaava joka
puolella Suomea kaikilla sektoreilla ja kaiken kokoisissa
yrityksissä, että se ei olekaan enää joidenkin sektoreiden
ongelma vaan koko suomen ongelma ja 2 kolmasosaa yrityksistä
sanoa että se haittaa heidän liiketoimintaansa.
Kasvua eli tää osaavan työvoiman puute hukkaa koko ajan
suomalaista hyvinvointia. Eli meillä me ei saada niin
paljon yrityksissä. Kasvua ei saada uusia
työpaikkoja, ei saada verotuloja kun mitä voitaisiin niin kun
niiden yritysten toiminnan perusteella kun meillä on
tällainen työvoiman tuotantopanokset vaje ja tää
pitäisi kyllä pystyä monin eri keinoin korjaamaan siinä minna
helle helteen kanssa mietittiin muutamia keinoja niinku
rakenteellisista muutoksista sitten mitä sieltä voisi tulla.
Teknologiateollisuus on huikea hienossa tilanteessa, kun niillä
on. Niillä on tuota tämä tämä
yleissitovuusasteet niin kuin hyvin erilaisia siellä, että
teknologia anteeksi teollisuuden puolella ja taas sitten vaikka
ohjelmistoyrittäjien puolella, että että se on mielenkiintoinen
mikrokosmoksen sitten näistä muutoksista, että seuraan
mielenkiinnolla. No meillä oikeastaan mitä me
että suomesta saadaan tää työvoimareservi, että meillä on
yksi aikaa en todella korkealla työttömyys me ja yhtäaikaa
ennätysmäärän avoimia työpaikkoja, että kohtaanto
ongelmaa sanotaan. Se ei ole pelkästään osaamisen,
vaan nää kannustimet. On meillä väärin, että meillä
pitää työmarkkin. Hoitovapaa auttaa paikallista
sopimista. Meillä pitää työt.
Perusturvaa ja sosiaaliturvaa rakennetta muuttaa.
Semmoisesta kannustaa aina ottaa työpaikan ja sitten meillä pitää
työnverotusta pystyä laskemaan verotulot suhteellisesti
keräämään jostain muualta enemmän tulevaisuudessa, koska
työtä me tarvitaan lisää ja tähän päälle me tarvitaan
valtavasti tätä osaamisperusteista maahanmuuttoa
eli suomeen. Tervetuloa töihin suomeen ja
opiskelemaan asenne ja kontribuoida rakentamaan tätä
yhteiskuntaa. Näillä me tää ratkaistaan,
vaikea tuosta ollaan. Eri mieltä että tota jos vielä
tähän loppuun saa vähän pyörähdellä tuota, niin jotenkin
tuntuu että sua niinku henkilönä joskus politisoidaan.
Mutta eikö kauppakamari ole kuitenkin epäpoliittinen
organisaatio, että muistellaan nää niitä sun kokoomustaustoja?
Mutta mä en tiedä onko se nyt pilaantunut sun puolella.
Siellä menee aina sekaisin puoluepolitiikka ja politiikka
ja ja ja siis englannin kielessä on politics ja poliisi
vaikuttaminen, eri asioita ja ja ja tota me ollaan
puoluepoliittisesti sitoutumaton järjestö me edustetaan meidän
omia arvoja ja tavoitteita, jotka meidän yritykset ja
kauppakamarit yksi määritellyt ja pusketaan niitä aika
voimakkaasti ja sanotaanko, että kun me ollaan yritysten järjestö
niin niin keskimäärin tavoitteet on samankaltaisia.
Hänet on keskilinjan oikealla puolella olevien puolueiden
kanssa, mutta kaikkien puolueiden kanssa on niinku
yhteistä tarttumapintaa ja poliittinen järjestö ja toimia
on jokainen, joka ajaa jotakin muutosta yhteiskuntaa jotakin
lainsäädäntömuutosten tai haluaa muuttaa.
Se on poliittinen toimi, mutta se ei ole välttämättä
puoluepoliittinen ja tää menee ihmisillä sekaisin.
Onkohan mäkin poliittinen toimija?
Voi että niin olet erittäin poliittinen toimija, mutta että
tietääkseni puoluepoliittisesti sitoutumaton mutta.
Sulla on kovat mielipiteet yhteiskunnassa ja julkisen
keskustelun kautta. Haluat niitä edistää niin sehän
on poliittista toimintaa, mutta ei puoluepoliau.
Hyvä pointti onko sulla joku teema mikä teillä varmaan joku
pitkän aikavälin strategia niin onko joku kehityshanke mikä
tuntuisi nyt erityisen mielenkiintoiselta vielä?
No mehän halutaan luoda siis yhteiskunta, joka on on
yrityksille elinkeinoelämälle mahdollisimman hyvä
toimintaympäristömme uskotaan, että sillä tavalla vapailla
markkinoilla ja kilpailulla mahdollisuuksien tasa arvolla
ihmisille yrityksille menestyä, niin me saadaan hyvä
hyvinvoinnin SUOMI, mutta meillä on ollut valtava ongelma
semmoinen, että me ei olla pystytty tällä vuosituhannella
uudistumaan, että että että meillä.
Kahdeksankymmentäluvulla vapautettiin rahoitusmarkkinat
yhdeksänkymmentäluvun alussa teollisuuden ole pakko uudistua,
kun neuvostoliitto ja idänkauppaa romahti.
Lainsäädäntö piti uudist. Kilpailulainsäädäntö EU
jäsenyyden muita ja finanssimarkkinoita uudelleen
vielä euron myötä, mutta sitten taas nää sosiaaliturvaverotus ja
työmarkkinat. Vaikka meillä globalisaatio iski
yli sitten vuosituhannen alussa niin SUOMI oli kilpailijamaista.
Ainut joka ei ole pystynyt näitä uudistamaan.
Saksa, ruotsi, tanska, hollanti nää meidän kanssa kilpailevat
maat adaptoituu tavalla tai toisella hartz reformeja tai
parsonsin uudistuksilla ruotsissa.
Niin niin, kilpailijamaat vastasi tähän me ollaan jankattu
20 vuotta tässä ja ollaan poistumassa tästä viiteryhmä nyt
alkaa olla viime hetket meidän viedä nää isot uudistukset läpi,
jolla suomesta tehdään taas kilpailukykyinen ja
hyvinvointiyhteiskunta. Kuulostaa ihan järkevältä ja
tuosta teemasta sitten voisi näitä.
Täähän kuulostaa ihan niinku rakenneuud hsl
rakennemuutospaketilla sitten joka pitää vaan sitten saada
läpi niin me tullaan julkistamaan joulukuussa meidän
tää yhteiskunnan muutoslista. Että millä millä tavalla SUOMI
pitää uudistaa, että me ollaan taas maailman kilpailukykyisiä
hyvinvoinnin maahan. No niin, sitä odottaessa.
Tosin en pidetä ihan henkeä, niin nyt tän hallituksen aikana.
Hei täällä on ollut vieraana mauri kotamäki.
Se on erittäin skarppikaveri. Olettaisin että säkin oot sitä
mieltä, että ikävä kun se lähti sitten finnveran mauri on
lahjakas ekonomisti, oli meillä pääekonomistina 3 vuotta ja
siirtyi finnvera pääekonomistiksi.
Meillä aloitti jukka appelqvist, joka tuli danske bankista.
Joo ja siinä jaksossa mä yritin häntä saada myöntämään, että
myöntämään ettäfferin käyrä on totta ja osittainhan siinä
sitten myönsikin sen sitten mikä oli saavutus, koskafferin
käyrähän on triviaali tosi näin, mutta sitä on niinku vaikea
määrittää missä kohtaa se lähtee ja nyt aina menee siihen että ei
voi mitata kun verolakikohtaista ja ei kaikissa veroissa olla
vielä tapissa ja ei ole dynaamisia vaikutuksia varmasti
tiedetä, mutta hän urhoollisesti erän pitää neljäkymmentäviisi
minuuttia tässä suossa. Mun kanssa.
Ja tosiaan näinhän se onfferin käyrä on triviaali totta että 0%
veden asteella verokertymään nolla ja 100% veroasteella niin
ei se nolla ole koska sä oot täydellisessä totalitarismi.
Se kaikki työn hedelmät viedään tota pyssyn piipulla yleensä
pois, mutta on se niinku aika lähellä nolla ja näköjään
hyvinvointi on maksimointi ja sitten siinä välissähän se
semmoinen tavallaan valtion hunajapurkki jossa sitten ollaan
saatu riistettyä niin paljon kaikilta että vielä ei ole
kurjistuminen eli tota vielä isommilla prosenteilla niin
kaikki köyhyys filo se on filosofi.
John rollsin oikeudenmukaisuusteorian niinku
tavallaan lakipiste on sefferin käyrä lakipiste että millä millä
niin kun tuloeroista saadaan maksimoitua yhteiskunnan
verotulot ja siten tulonsiirrot kaikkein heikoimmista jos ne
tulonsiirrot menee eliitille niin niinku ne aina osin menee
niin sitten tavallaan tää kusee tää rollsin teoria vastaan
käytäntö joo ja mä aina unohdan että sulla taitaa olla filosofit
aistivat. Kyllä ne on koulutettu filosofia
joo mutta siis tää vero verotteema mua niinku kiehtoo.
Koska siis mä muistan sitä maurin ansiokkaasta ratsasta,
että hän löysi siis muistaakseen kuusikymmentäyhdeksän miljardia
niin kun rahavirtoja eli veroa ja veroluonteisia maksuja niin
kuin yksityissektorin firmat keräävät ja tilittävät
valtiolle. Ja siis valtio ei kerää itse
käytännössä mitään. No niin meillä tota niin siis
keskuskauppakamari tekee 2 vuoden välein tämmöisen suuren
veroselvityksen löytyy netistä. Käykää katsomassa on
mielenkiintoinen ja ja ja tota mauri kotamäki ja sitten meidän.
Johtava veroasiantuntija emmi linna kujanpää teki tämän
tiimityön ja viimeksi ja ja todella kun mitataan
hiilijalanjälkeä yrityksiltä, että mikä niiden toiminnasta
kokonaisuudessaan aiheutuu tämän hiilipäästöt ja ilmastopäästöt,
niin me päätettiin ollaan päätetty mitata verojalanjälki
ja että mitä siitä, että yritykset on olemassa ja toimii
niin minkälaisia eri rahavirtoja hyvinvointiyhteis.
Rahoittamiseksi tulee eli siinä on yrityksen suoraan maksamat
verot ja maksut ja sitten tilittävät verot ja maksut
esimerkiksi työntekijöiden palkasta ja niin kuin verot ja
sivukulut joka siis kertoo että kun tää yritys toimii niin
tällaisia rahavirtoja julki arvonlisäverot joka on niinku se
isoin arvonlisäverot, ympäristöverot, valmisteverot ja
myös se yhteisövero osuus joka on siellä pieni siivu tässä
kokonaisuudessa ja tästä kokonaisuudessaan tulee siis
kuusikymmentäyhdeksän. Miljardia euroa mikä tästä
yhteiskunnasta häviäisi? Jos ei olisi yrityksiä, näin se
on. Ja siis tavallaan jopa siis se
triviaali, vaikka se menisi täysin niinku full full crazy
kommunismiin niin tota sitten sä et pystyisi keräämään koska OK
tästä siis puuttuu noin 30 miljardia.
Käsittääkseni joka on tuota sitten valtio kerää omilta
palkollisialtaan sitten suoraan jää kuunnella julkissektorin
päälle eli siis 100 miljardia kerätään, sehän on niinku rahan
kierrättämistä systeemi sisällä joo mutta siis tavallaan tämä
niinku. Taxation platform homma eli
tavallaan yritykset pyörittää tätä hillitä lähes 70 miljardia
niin virtaa sieltä niin kuin valtion puolesta niin siitä
saisi kyllä olla todella kiitollinen kaikki niinku
tulonsiirtojen saajat ja sen voi maksaa laskea siitä niin onko se
paljon vai vähän niin suomen BKT on
kaksisataaseitsemänkymmentäviisi miljardia.
Se on se koko arvonlisä mikä luodaan verot ja maksut
kaikkineensa on niin kun reilu 100 miljardia valtion budjetti
on kuusikymmentäviisi miljardia ja yritysten verojalanjälki.
Tästä kaikesta on kuusikymmentäyhdeksän.
Järvi ja euroa on se julmetun paljon, mitä yritykset generoi
sitä hyvinvointia ja sitten sitten tuota jotkut viisaat
ekonomistit kertovat tuijottavat vaan sitä yhteisen maksettujen
yhteisöverojen määrää, että mitä sitten tehdystä voitosta vielä
kerätään kun se, että vaikka yritys ei tekisi voittoa yhtään
vuosikausiin, niin se generoi valtavan määrän verotuloja
hyvinvointia. Mutta toi.
Jotenkin siis se on melkein niinku kiittämätöntä mitä tässä
niinku ajatellaan että on se nyt sieltä tulee muutenkin, mutta
siis tota nää on niinku jäätäviä infrastruktuuria eikä ne
mitenkään itsestään selviä että sieltä nyt otetaan niinku
kaikista palkkakuluista tämä ja tuo ja lasketaan niinku valtion
puolesta ja sitten kaikki alvit menee että jos on vähänkin
niinku kaoottisesti yhteiskunta tuolla niin ei siellä niinku
mitään silitellä mihinkään että vedetään niinku tiskin ohi
kaikki että siitä niinku on pitkällä vaivalla rakennettu tää
että siitäkin mun mielestä on niinku syytä pohtia että
kannattaako sitä nyt niinku. Koko ajan vaan kasvattaa ja
kasvattaa ja niin jossain vaiheessa on.
On sitten luontevaa se, että. Että tota koetaan, että ei ole
enää palkitsevaa. Se uusi toimeliaisuus
yrittämisen riskit, lisätyönteko ja muut.
Niin niin sitten prosentteja voidaan kasvattaa, mutta
verokertymää ei ei kasva vaan toimiilaisuus laskee ja se on
kyllä niinku pahin mahdollinen karhunpalvelus
hyvinvointiyhteiskunnalle ja yhteiskunnan heikoille ja
haastattelin täällä tuota petri. Painista, joka on Suomen
kasvuyrittäjien puheenjohtaja ja sitten myös tota investoi
toimari niin niin sen puolueen juuri ja joka mua oli oli aika
aika jännä että se otti nää niinku vanhat smurffit yli,
mutta tota hienoa hienoa että löytyy nyt tuokin ääni, niin hän
heitti sitten että tää suomen vero kokonaisveroaste noin
neljäkymmentäkaksi ja puoli niin tuota sillä pääsee semmoiseen
top 2% maailman valtioista että vain että
yhdeksänkymmentäkahdeksan prosenttia valtiosta verottaa
mitä vähemmän, että sitäkin jo onkin hyvä miettiä että.
Kyllä me mun mielestä nyt vaan ollaan aika lähellä sielläferin
päätepiste tätä lakipistettä ellei ole vähän ylikin niinku
muutamassa virolaisissa. Niin siis kyllähän meidän pitää
pystyä pitää olla laajat veropohja et tiiviit veropohjat
ja matalemmat kannat ja ja sillä tavalla neutraalisti saada
pääomat allokoitumaan ja yritykset ja ihmiset
investoimaan ja ja ja sitä kautta generoida uutta
hyvinvointia. Se se ei ole niinku laari josta
voi voi käydä käydä tota poliitikko joka vuosi.
Hakemassa niin kuin tietyn tietyn määrän, se pitää joka
vuosi se työllä generoida uudelleen.
Joo ja jos ei sinne niinku jätetä yhtään niinku kasvavaa
pottia eli varallisuutta niin niin sekin on huono koska ei ole
mitään burgereita ja sitten ei ole tavallaan pää kansalaisia
kansallisia pääomia niinku pääomittaafirmojen että mä oon
sitä usein sanonut, että suomen yksityinen varallisuus on 700
miljardia ja se on niinku tosi vähän että se on niinku vaan
luokkaa 3 kertaa BKT kun niin kun näillä vaurioilla
länsimailla kuten ruotsilla ja jenkeillä se on 5 kertaa BKT
että. Ja se on niin kuin kyllä tuo
veroasteen niin kuin funktiota meillä on.
Meillä on tota länsimaiden matalimpia kotitalouksien
varallisuusksia ja tää on tietysti tosi suuri.
Sääli, että että kyllä niinku ihmisille pitäisi jäädä enemmän
ja ja sitten helposti siihen tietyt poliitikot sanoo, että no
otetaan näiltä niinku rikkailta pois jaetaan muualle niin se on
hölmöläisten peiton jatkoa ja ja siinä niinku jää lopulta pää
vetävän käteen, että kyllä semmoinen kansankapitalismia.
Jolla pyritään vaurastuttämään nyt pieniä keskituloisia
miettimään, että miten saadaan heille tavallaan kannustimet
kohdalleen, että että heille jää enemmän käteen tulevaisuudessa
rahaa ja he sen invest säästäisivät ja investoisivat
niin niin siinä on niinku suomen tulevan varaisin varallisuuden
ja semmoisen vaurastumisen avain samaa mieltä ja no sen verran
tuossa jo hieman hieman napautin hallitusta niin.
Kiitosta tuosta osakesäästötilin hyväksynnästä ja sitten myös
siitä, että tuo listaamattomien yritysten henkilö osakkeiden
niinku verotuskäytäntö järkevöittäättiin, että on
täällä nyt pientä rakennemuutosta tapahtunut
hyvään suuntaan. Mutta näitä vaan lisää että
osakesäästötili senhän sipilän hallituksessa.
Valtiovarainministeri petteri orpo mutta annetaan nyt
kredittiä, että sitä ei tapettu että ollaan onneksi ei.
Ja siis siinähän erikoisuus on tää, että miksi niin kun
viisikymmentätuhatta euroa pitäisi olla se.
Se raja mä en miettisin myös semmoisia, että kyllähän niin
kun meillä on jo osinkoverotus. Pääomatuloverotus on jo on jo
lievästi progressiivinen kun siinä on eri tasoja niin mä
kyllä lisäisin sitä progressiivisuutta luomalla
sinne alkuun verottoman osuuden eli eli ihan pienet osingot
pienet pääomatulot olisivat alussa verottomia, joka niinku
kannustaisi myös niinku pienituloisia, että hei toi
etuus kannattaa ottaa ja sijoittaa ja ottaa pieniäkin
osinkoja ja. Ja sitä kautta oppia tavallaan,
että kaikki kansalliset oppii säästämään, sijoittamaan ja
omistamaan samaa mieltä. Ja sitten se on vähän pölyjä se.
Listaamaton First North ja pörssilista välinen ero, mutta
siinä on helposti tuhotaan koko systeemi, kun lähdetään sitä
pörssiin liikaa, että että itse asiassa se tuota esko ahoa
haastatteli, niin hän muisteli, että aikoinaan
yhdeksänkymmentäluvun laman niin kuin tuota tehokkaimpia niinku
vipuja oli tää verouudistus hän otti tämmöisen avoin viskaalin
käyttöön joka niinku dramaattisesti lisäisi valtion
ja kuntien verotuloja selkeyttämällä ja pienentämällä
verokantoja. Ja tää oli otettiin yksi
verokanta siitä välistä eli sain sen yhtiönveron yhteisöveron
tavallaan vähentää. Sun osinkoverosta, jolloinka
tuli yksinkertainen investointien tuoton verotus ja
laskennallisesti ihan sen olisi pitänyt romahduttaa verotulot,
mutta se räjäytti ne kasvuun, koska voittoa näytettiin ja
haluttiin investoida ja se oli kannattavaa ja ja ja tää on
niinkuferin käyrästä hyvä esimerkki, että investointien
tuoton veroastetta laskettiin ja verotulot kasvoi huimasti.
Samoin siellä on kataisen hallituksessa
valtiovarainministeri jutta urpilaisen aikana niin niin
laskettiin. Yhteisöveron noin
kahdestakymmenestäkuudesta kahteenkymmeneen niin niin tota
senkin piti laskennallisesti vähentää verotuloja, mutta se
kasvatti huomattavasti verotuloja, että siinäkin oltiin
senferin käyrän toisella puolella näin empiirisesti
huomaten. Joo hyvä juttu.
Toi veroaste on kyllä hyvä, eihän tää ole, eihän tää ole
niinku lagerin käyrän kertoisi, että ei se ole niinku
patenttiratkaisu että aina on madaltamalla veroja saataisiin
enemmän verotuottoa, mutta se nyt todennäköistä kun ollaan
hyvin korkealla veroasteilla. On ladattu semmoista semmoista
tota materiaalia sinne tankkiin että voidaan käyttää tätä
veroalennustakin niinku dynaamisten vaikutusten
aikaansaamiseksi ja itse asiassa verotulojen kasvattamiseksi
joissakin tapauksissa ja nimenomaan niiden kannusteiden
luomista, että tavallaan että nyt sitten lähdetäänkin hakemaan
kasvua, koska siitä saa itsekin jotain, että koska sitten taas
jos ne on niinku kaikki ihan tapissa niin miksi vaivautua
kasvua hakemaan kun siitä. Kaikilla rakkaudella niin
tulonsiirtojen saajille ottaa sitten joku muu hedelmät.
Minäkin olen. Mä kannatan siis pohja.
Hyvin valtiota ja siellä, mutta tehokkaasti järjestettynä ja
semmoinen mahdollistavana mahdollistavana rakenteena en
tämmöisenä, niin kuin tehottomasti ja ideologisesti
tuotettuna ja ja ja sitten tämmöisenä, niin kuin passivoiva
rakenteena semmoista hyvinvointivaltiota.
Minä vastustan ja. Kun puhutaan että ihmiset on
iloisia veronmaksajia tai tai ilottomia, niin mä olen iloinen
veronmaksaja noin kolmenkymmenenviiden prosentin
kohdalle saakka. Sen jälkeen erittäin surullinen
kuulostaa järkevältä. Mulla on ollut vieraana
keskuskauppakamarin toimitusjohtaja juho
romakkaniemi ja me ollaan keskusteltu
kauppakamarijärjestelmästä. Kiitoksia, kiitos sari ja kun
olette tänne saakka katsonut ja kuunnellut, niin laittakaa häntä
ja kanava. Tilauksia ja katsokaa tosiaan se
hieman populan viikon viisasteluohjelma, jossa me
oltiin yksi kiitos.