Tää helsingin sanomien juttuun palatakseni.
Siellä mainitaan, että kahdeksankymmentäluvulla
väitetään, että kahdeksankymmentäluvulla
markkinoilla markkinatalouden juurtuneet suomeen jo niin
vakaasti, että eevassakin itsessään pohdittiin että että
että tuleeko työ tarpeettomaksi. No eipä tullut ja mä en kyllä
tiedä, että minkä ikäinen toimittaja voi kirjoittaa
suomessa kahdeksankymmentäluvulla
markkinatalouden juurtuneet tätä joutunut oikomaan monesti esim
Twitterissä niin se tota liberaalipuolueen 9 miljardia ja
se meidän kaksimiljardia ei ole millään tavalla kilpaileva
tuotteet. Näistä näistä on helppo lähteä,
mutta tää on niinku eka vuoden homma niin aina löytyy
etujärjestö. Aina löytyy joku jota se koskee
se asia ja totta kai siitä sitten herää semmoinen
keskustelu että miksi te juuri tästä ja täähän on se
leikkauksen kaikista suurin ongelma.
No niin tervetuloa, mulla on vieraana lasse pipinen liberan
toiminnanjohtaja eikä näin voi sanoa ja tero lundsten
sisältöjohtaja jes petri kajander, elina valtonen kim
väisänen on ollut mulla vieraana, että ilmeisesti
tuttuja nimiä. Kaikki ja tere sammallahti.
Tietysti tota teillä on tämmöinen aika.
Laaja alumnikirjasto ainakin että tai tai hallitusjäsenten
puolella oleva porukka. Että tuntuuko tää libera jo
vähän tämmöiseltä perheeltä näin niin kun.
Viidentoista vuoden jälkeen no itse asiassa kahdentoista vuoden
jälkeen. Nyt kesäkuussa liberaali siis
perustettu kaksituhattayksitoista.
Ja joo, kyllä se tuntuu perheeltä.
Kyllä siis yhteisen arvomaailman eteen työskenteleminen yhdistää
muullakin kuin pelkästään kollegiaalisen tavalla, että
kyllä siinä usein syntyy myös ystävyyssuhteita.
Joo ja itsekin olin silloin kun oli tuo tota heikki pursiainen
joka muuten tulee vieraaksi, kun hän hieman yllättäen mulle.
Kokoomuksen listoilta tuli ehdokkaaksi.
Niin tota hän on ollut täällä kanssa vieraana.
Se pitikin mainita niin hänen aikoinaan kirjo osallistuin 2
kirjaankin, sitten tota oli vesa kanniaisen joukoissa silloin,
että muistan oikeastaan teidät siltä ajalta kaikista vahvimmin,
mutta tää on ilmeisesti vähän muuttunut täältä teidän
toimintamalli mun mielestä vähän vähemmän näkee semmoista heikki
pursiaisen ajan marssitaan studioon vähän kertomaan
vasemmisto suomelle, että on olemassa myös markkinatalous
menoa. Mitä te olette tehnyt?
Tavallaan, vaikka sen pursiaisen ajan jälkeen.
Niin on haluaako lasta vastaan ennen mua mitä tää on ehkä vähän
pidempi perspektiivi, että ero on ollut nyt siis ajatuspajan
liberiassa 2 vuotta ja mä en oikeastaan osaa sanoa tähän
mitään muuta kuin että on vain yksi heikki pursiainen ja siihen
jatkoksi, että on vain yksi tero lundsten että kukin tekee kun
tehdään siis pienellä resurssilla ajatustyötä niin
kukin tekee sitä omista lähtökohdistaan ja oman
asiantuntemuksensa myötä heikki kohtuullisen etabloituneet
talous. Tieteilijä ja tero taas sitten
oikeustieteilijä näkökulmasta, että totta kai siellä tulee aina
painotuksia. Joo ja ei ole tarkoitus olla
kriittinen, mutta mä otin vähän saman otteen kun helsingin
sanomien visio jossa otettiin myös niinku hyvinkin kriittinen
näkemys laitetaan tuohon tota artikkeli kuvakaappaus niin mun
mielestä he suunnilleen väittivät, että ajatuspajan
aikaan ohi. Mä en tiedä voitteko te sen
niinku tän tyyppisenä hyökkäyksenä teitä kohtaan ja
minkälaisia ajatuksia siitä artikkelista tuli.
No mä nyt nappaa tästäkin ensimmäisenä uudet tero sitten
väliin. Mutta öö mä en ihan täysin ole
eri mieltä helsingin sanomien vision artikkelin kanssa, vaikka
se muuten ei mitenkään erityisen informatiivinen ja joltain osin
jopa vähän virheellinen olikin. Niin.
On tuntunut siis siltä, että viimeisen 4 vuoden aikana sille
tiedolle, jota riippumaton tiedontuottajakenttä tuottaa, ei
ole ollut mitään ihan hirveän suurta kysyntää.
Ja mä väitän että tää aika ei ole ohi vaan se on sitten
uudestaan edessä, että ihan samanlaista vaihtelua
vaihteluväliä varmaan tälläkin toiminnalla on kun missä tahansa
muussa toiminnassa joskus kiinnostaa niinku poliittinen
retoriikka ja eetos vähän enemmän ja joskus vähän vähemmän
ja joskus tietyt toimialat menee ylös jotkut alas, niin mä luulen
että niin se on vähän ajatuspaja joillakin, että joskus joillekin
ajatuksille. Mä kysyntää joskus vähän
vähemmän, mutta mitä sä oot tero mieltä?
Sä oot 2 vuotta tässä nyt pällistellä.
Joo no siis mä mä just ajattelin sen niin, että kyllä varmaan
siis ajat muuttuu, mutta myös niinku että se se poliittisen
ilmapiirin muutos on on kanssa yks tekijä, että sitten meillä
on ollut hyvin epätavallinen tää hallituskausi kanssa itsessään
ja sitten siinä on. Siinä on saattanut olla vähän
jotain ehkä vaikeita teemoja sitten niinku liberaalille.
Toisaalta niinku että että sanotaan että vaikka korona
aikaan niin silloin kun oli näitä niinku pahimmat nää.
Rajoituskeskustelut niin se oli semmoista vähän vähän tiukassa
niinku puun ja kuoren välissä on silloin tota niin niin yksilön
vapauksien niinku tota niin jos yrittää puhua niitten niinku
maksimoinnista niinku täysi vapausrajoitus ilmapiirissä.
Erityisesti semmoiset vapausjoitukset tosi paljon
hyväksyvässä ilmapiirissä niin se oli todella vaikeata ja
sitten taas toisaalta tota mikä on ollut sitten mulle niinku.
Luontevampi niinku aihe sitten mun taustankin jo puolestani
sitten tässä on tullut aika paljon tätä sotaa.
Sota asioita ja venäjä asioita sitten sitten kommentoitua.
Niissä tosiaan niinku tietenkin vaikeampi sitten erottua, että
kun sitä on niin paljon liikkeellä että silleen että
tota niin mutta että että että pääasia on se, että miten mä sen
nään on, että sisältöjohtajana pidetään ne sisällöt
korkealaatuisena ja tota niin mahdollisimman paljon niitä
promotaan ja sitten joko tota niin ajat muuttuu tai me osutaan
just. Öö oikeaan hetkeen oikealla
kulmalla ja sitten se sieltä tulee.
Joo mä kipuilen siis tuossa yksilö vapauden siis sen korona
aika oli kyllä jännää. Mä muistan itse mä olin niinku
hyvin vahvasti siinä tavallaan nyt pitää tehdä kaikkea meidän
sulkemaan yhteiskuntaa ja tuota vaalia sitä rajat kiinni ja
ottaa tää koronapassit ja muut tosissaan.
Mut sitten mä vähän tavallaan vähän ennen kuin omikron tuli
niin pikkaisen rupesin jo ajattelin että onkohan tämä nyt
vähän överiksi ja nythän se on niinku oli oliko toi niin kun
millään tavalla teidän teema siis tavallaan tää niinku.
Korona ajan niin kun se joko se rokotusasiaa tai sitten rajoihin
liittyvät tätä vapaudet tai tai yleensäkin se valtion tavallaan
kontrollin lisääntyminen. Oliko se, oliko se niinku teema
teillä vai kun se olisi tavallaan niinku luonnollisesti
joten. Olisi ollut, mutta se oli taas
tosi vaikea lähestyä, että että joo, totta kai se johonkin
tartutti, että jos tuli jotain niin kun tosi erikoisia tosi
äärimmäisen kuuloisia ulostuloja niin sellaisiin kommentointiin
esimerkiksi, että se oli mun ensimmäinen juttu mitä mä tein
liberal ylipäätänsä että oli oli ehdoteltu vähän vähän
kaikenmoisia niinku vielä rankempia kontrolli toimii
silloin ja sitten mä niitä lähdin sitten heti kommentoimaan
tavallaan mutta mutta, mutta semmoista isompaa niin niin
niinku julkaisu tästä aiheesta ei sitten, että pikemminkin
lähdettiin siinäkin vähän silleen kulmalla, että miten
niinku tota niin potkaistaan. Tota niin talous taas uuteen
nousuun sitten koronan jälkeen niin ajatuspajan arkeen itse
asiassa kuuluu ajatella maailmasta jotakin
vuosikymmenien päästä, että se muutos tapahtuu hirvittävän
hitaasti kehittyneissä yhteiskunnissa, johon kuitenkin
pyritään sillä omalla tiedon tuotannolla ja vaikuttamistyö
vaikuttamaan ja silloin kun tapahtuu jotain hirvittävän
nopeaa, niin ikään kuin se pitkä perspektiivi, vaikka meilläkin
jokainen vuosi kerätään toiminnan rahat kasaan ja
suunnitellaan muutama toimintaa. Itse asiassa taktista toimintaa
muutaman vuoden perspektiivillä. Niin se on kun tapahtuu
sellaisia äkkinäisiä ikään kuin esimerkiksi perusoikeuksien
rajoituksia, niinku vaikka uudenmaan sulku ja, liikkumiset
ja kotiin pakottamisen, joita suomessa tehtiin hirvittävän
vähän. Mutta mutta se, että meiltä
löytyy vaikkapa normaalista voimassa olevasta
lainsäädännöstä, joka anniskelulaki ihan yhtäkkiä
sellaisia pykäliä joilla voidaan niinku ihan laillista elinkeinoa
rajoittaa vaan sillä, että se tehdään ilmoitusperusteisesti,
niin kyllähän se silloin tuntuu aika vieraalta, mutta mutta ei,
ei pienestä ajatuspajoista löydy yleensä viikon tai 2
varoitusajalla. Asiantuntemusta kirjoittamaan
kattavasti vaikkapa jostain oikeudellisista arvioista, että
sen takia myös viimeiset 3 vuotta on ollut vähän
kummallista aikaa, että että että tässä niinku palaan siihen,
että onko aika ohi. Ei kyllä aika oli vaan
kummallinen hetken aikaa. Joo, mä muistan ton ravintolat
oli niinku tavallaan vasemmistohallituksen tavallaan
niinku helppo. Helppo kurituskappale koska
sitten muuten ei oikein uskallettu sulkemaan
yhteiskuntaa tai tai jotenkin se vaan tuntuu helpolta että siellä
pahuuden pesä leviää pahuuden pesässä leviää sitten tautikin.
Mutta joo, noi melkein jo unohtaa tossa se jo hyvä hyvä
niin että nyt tavallaan ollaan niinku vähän normaalimpi aika
rytmissä. Paitsi että meillä tosiaan on
vasemmistohallitus niin tavallaan niin kun
talousvaikemmista ottelu on ollut nyt niin kun äärimmäistä
valtavirtaa ainakin hallituksen toimesta niin voisi ajatella
että siihen olisi niinku helppo heittää muutama.
Muutama tikka nyt sitten ja teiltä on nyt tullut tää tähän
leikkauslista analyysi. Mulla on ollut kanssa vieraana
toi liberaalipuolueen puheenjohtaja, niin hän heitti
sitten 9 miljardin leikkauslistan, niin tavallaan
tää näyttää hieman vähän verisenmmalta tää teidän lista,
mutta sanokaa jotain. Siis tää on tärkeää työtä, että
ylipäätänsä edes jotain leikkauskeskustelua koitetaan
saada. Pinnalle, kun tavallaan
päähallituspuolue kieltäytyy käytännössä kategorisesti edes
puhuu asiasta. Niin no siis no ensinnäkin niin
tota kyllä niitä tikkoja heitelty niinku kovastikin että
paljon aikaisemmissa julkaisuissa, että ei olla oltu
hirveän tyytyväisiä niinku nykyhallituksen monienkin
linjauksiin sitten niinku isommissa kysymyksissä kun vielä
niinku kun mitkä yksittäistä koronaasiat että että meiltä
vaikka tota niin niin 3 piristysruisketta suomelle oli
aikanaan raportti me kirjoitettiin siinä oli tota
niin niin nimenomaan lähdettiin sillä kulmalla että.
Että millä päästään niinku koronarokotusta sitten
talousneuvoston ja sitten mikä mitä taas tulee tuohon
leikkauslistan niin se. Tätä joutunut oikomaan monesti
esim. Twitterissä niin se tota
liberaalipuolueen 9 miljardia ja se meidän 2 miljardia ei ole
millään tavalla kilpaileva tuotteet koska tota niin mä nyt
ole ihan varma millä aikajänteellä se liberaalipuolue
haluaa sen 9 miljardia saavuttaa.
Varmaan mä tiedä olisiko heidän vastaus niin nopeaa kuin
mahdollista tai kerralla, mutta en osaa sanoa siitä, mutta se
meidän leikkauslista heti introssakin jo.
Me sanotaan, että tässä pointti on se että tällä ei kateta kun
niinku tää on semmoinen mistä on hyvä lähteä helpot.
Niin kun matalalla roikkuvat hedelmät niin sanotusti mistä
mikä tahansa hallituskokoonpano. Meidän mielestä pystyy niinku
tota niin löytää yksimielisyyden.
Näistä näistä on helppo lähteä, mutta tää on niinku ekan vuoden
homma ja totta kai mekin tiedostetaan että olemassa se se
varmastikin VM on aika oikea arvio se 9 viiva 10 miljardia
mitä ne meinaa että pitäisi kuroa 2 hallituskaudessa kasaan
ja kyllä meiltä löytyy paljon pidemmällekin meneviä tota niin
visioita vaikka meidän kaksikymmentäyksi varjokehys.
Mutta mutta nyt siis tää tuote oli vaan tämmöinen niinku helppo
pläjäys saa suorittaa niinku näistä nyt ei voi kukaan olla
eri mieltä niin sitä työtä lähdettiin siis tekemään itse
asiassa niin, että tästä ei pitäisi erityistä kädenvääntöä
poliittisen niinku eri laittaminen arvomaailman
pohjalta syntyä vaan että että olisi mahdollisimman helppo
vihreälle vasemmistolle ja vaikkapa kokoomuslaisille
katsoa, että näähän on järkevästi perusteltu ja
näyttäisi siltä tutkimusnäyttö. Näyttäisi tai osoittaisi sen,
että se on pääsääntöisesti haitallinen tuki.
Jos ei kaikille, niin sitten mahdollisesti jollekin
ihmisryhmälle suomessa. Joo jotenkin tuntuu siis tää
käsite mun mielestä olisi semmoinen mihin voisi laittaa
paukkuja. Eli tavallaan tämä hillitön
tuota kansalaisten. Ja vähien varojen ja ostovoiman
törmäys tämän julkisen hallinnon kautta, jota myös kutsutaan
tuota budjetiksi tai tuota tulonsiirrot tai tai
hyvinvoinniksi. Niin niin tavallaan.
Jotenkin siis se tuntuu olevan jo niin pahasti vinossa.
Tää meidän julkinen keskustelu, että ajatellaan että se julkinen
tulonsiirtokautta tota palvelussa olisi itsestään
niinku vähän tyhjästä syntynyt, eikä niinku kansalaisten omien
varojen niinku niukkojen varojen niin kun eteenpäin jakamista
tehokkaasti että jotenkin tuntuu että meillä on niinku niin.
Niin vinossa toi keskustelu että edes niinku ihan niin kun
ensimmäinen first principles on niinku ajattelutoimi ei ja
siitähän on syntynyt semmoinen ehkä pieni ajatus vinouma, että
me helposti lähdetään ajattelemaan, että se meidän
kasvava hyvinvointi on niinku jostakin muusta kiinni kuin
minusta itsestä. Ja kun meillä kun joka
tapauksessa valtaosa tulonsiirroista tapahtuu
keskiluokan välillä, niin silloin ikään kuin me itse
rahoitamme omaa elämäämme ja ajatellaan, että tää on hirveän
hyvää kun mä annan jonkun muun päättää näiden mun varojen
käytöstä. Olipa se sitten hammashuoltoon
päivähoitoa, koulutusta tai jotain muuta muuta ikään kuin
sellaista hyvää joka tuottaa kohtuullisen niinku tasaväkisen
ja tasapäisen yhteiskunnan. Mutta sitten taas mä ajattelin
en myös sille, että että vaikka mä tunnistan tuon saman niinku
ajatus. Ongelman ehkä niin tota että
että tässä ehkä kuitenkin nyt on ollut kasvamassa vähän sellaista
niinku parempaa niinku ehkä kriisitietoisuutta niinku kanssa
yleisemminkin kun vaan oppositiopuolueessa, että siitä,
että että meidän pitää ehkä rupea tekemään asioita eri
lailla ja mä näen tavallaan tälleen niinku liberaalista
näkökulmasta, mä näen sen jopa toiveikkaina asiana, siis sen
että että kun siellä on se se on paisunut ihan älyttömäksi, se se
meijä tota niin niin se se laski siinä valtion ympärillä sitä,
että että se se maksaa nyt vaan ihan liikaa siihen.
Tai mikä on se meidän kansantalouden kantokyky niin
kun sitä on pakko lähteä ihan isolla niin kuin kaavalla
leikkaamaan sieltä pois kun se on vaan pakko, niin musta tuntuu
että siinä voi sitten samalla. Toivottavasti mä oon ikuinen
optimisti niin voisi se rupeaa täsmentämään uudestaan, että
mikä sen valtion rooli pitäisikään olla kun kaikki ei
ole varaa niin ehkä me voitaisiin ruveta niinku
ymmärtää sitä niinku rajoituksia ja toi priorisointi.
Mutta jotenkin tuntuu että vasemmisto ihan ministereiden
kanssa keskustellessa ei löydy siis tota edes tämmöisellä
niinku reduktio absurdium artikla argumenteilla.
Ei ole mitään rajaa, että jos sä otat vaikka että ylen
kulutusmenot että voisiko löytyä joku raja niin kun 1000
miljardia minkä jälkeen niitä ei näin voi lisätä miljardi
seitsemänsataamiljoonaa ei halua käydä tätä keskustelua siis niin
kun tai sitten joku koulutusmenot vielä enemmän että
löytyykö jonkun miljardimäärän jälkeen niin kun summa jonka
jälkeen niinku tota ne ei enää kannata kaataa niin kun tota
niukkoja resursseja niin ne ei halua lähteä tuohon keskusteluun
ja se on hyväksyttävää että ne saa olla jättämättä tuosta
niinku prioriteettien ja allokaatiokeskustelu.
Pois kaikkea on niinku tavallaan rajattomasti ikään kuin rahaa
niin no siis katsotaan nytten seuraavat hallitusneuvottelut,
että en en osaa ennustaa että missä järjestyksessä maaliin
tullaan puolueiden puolesta. Mutta kyllä mä luulen että ne
keskustelut kun käydään niin vaikka vaikka millaisilla
sammutetuin lyhyillä menisi tota niin vaikka hallituspuolueet
nytten niinku vaaleihin niinku lupausten puolesta, mutta sitten
kun ne neuvottelut käydään, musta tuntuu että kyllä sitten
niitä löytyykin niitä rajoja ja pakkohan niitä on löytyä, mutta
tuntuu sitten että se vero. Aika seinä on se toinen, koska
sitäkään ei analysoida että. Suomen kokonaisveroaste nousi
nyt viime vuonna tai toissa vuonna 43%, joka on maailman
viidenneksi korkein veroaste. Ja jos me otetaan se julkinen
velkaantuminen noin 3% BKT, stä sen päälle, niin me ollaan lähes
tanskan tasolla neljäkymmentäkuusi prosenttia,
joka on maailman siis absoluuttisesti korkein veroaste
ikinä missään niin niin tavallaan, mutta silti sanotaan
että tota vielä näiden päälle löytyisi jotain veroja ja
yleensä siis pääomasta joka on äärimmäisen niukkuushyödyke
suomessa, että jotenkin tuntuu että kukaan ei aseta näitä
niinku. Priori tai tätä rajoitteita
taloudellisia niin kun budjettirajoitteita tai
varallisuus rajoitteita niinku pöydälle tähän keskusteluun,
että siinä mielessä teette. Tärkeä työtä, mutta minkälainen
keskustelu tuosta syntyi sitten teidän tästä tavallaan niinku
helposta kansalaisten kulujen miljardin viiva 2 miljardin
säästöohjelmasta toiselta nimeltään leikkauslista.
No joo no siis tätä 2 miljardia ja siis kyllä sieltä tota ei se
sitten niin yksinkertaista ollutkaan että tota niin niin
totta kai vaikka sitä kuinka yritti myydä vaikka tätä
kotihoidontuen poistoa esimerkiksi niin siitä siitä mä
kaikista eniten sain palautetta sitten että että vaikka kuinka
niinku yritti selittää niitä niinku että tätä ei niinku tää
on muualla pohjoismaissa poistettu juuri näiden meidän
listaamien syiden takia niinku että tää tää aiheuttaa todella
paljon niinku pahaa ja ja tällaista jotenkin se.
Anteeksi. Onko kyseessä nyt vanhusten
vasten kotihoito lasten? Joo siis elikkä siis kotihoidon
tulee se se oli vaikka ruotsissa tanskassa se oli tota voimassa.
Ne poisti sen niinku tuossa kaksituhattakymmenen luvulla
sitten juuri sen takia kun se vaikuttaa niinku niin epätasa
arvoisesti sitten niinku urakehitykseen ja erityisesti
maahanmuuttajanaisia. Se on tosi huono, todella huono
juttu ja selittää jonkun verran siitä, että miksi, miksi SUOMI
on niin huono tuossa niinku maahanmuuttajien
työllisyysasteeseen, erityisesti niissä naisissa on tosi iso se
meidän ero, että tota. Silleen mutta sitten se se tää
asia meni niin välittömästi niin tunteisiin sitten ihmisille että
sitten tota niin niin siinä ja sitten tosi paljon käytiin sitä
argumenttia että että siellähän on hirveä kriisi päällä, että
eihän sitä voi tehdä ja sitten me ollaan mutta se kriisi pitää
hoitaa. Joka tapauksessa tää on vähän
niinku eri keskustelua siis silleen että että että varmaan
aika harva on sitä mieltä ettei sille tarvitsisi tehdä jotain
sen varhaiskasvatuksen tilanteelle helsingissä ja näin
poispäin. Mutta että toi on vaan niinku
yksi esimerkki. Toi nyt tietenkin oli vielä suht
pieni osa sitä 2 miljardin listaa.
Toi oli se niin sanottu helppo avaus mitä me ajateltiin, että
kun tutkimuskirjallisuutta niin paljon niinku tukee niin miksei
tästä sitten niinku että että että tästä on hyvä lähteä ja
sitten sieltä tuli aika paljon niinku sitten parranpärinää niin
siinä näkyy semmoinen hyvin odotettavissa oleva ilmiö että
kun ehdotat ylen leikkausta niin ylelaiset heräävät sieltä tuli
kohtuullisen paljon palautetta ja näkyy toki tietysti
internetissä merja ylä anttila ja myöten.
Puolustamassa ylen rahoituksen tarpeellisuutta.
Totta kai se on heidän ja hänen tehtävänsä erityisesti pitää
omiensa ja oman instituutionsa puolta.
Varustamot hermostuu. Niin sanotusti tuommoisen
huvitiston leikkaamisesta, että ei välttämättä yökerhoja
kannattaisi kelluttaa tuolla semmoisella rahalla ja sitten
yleisradio saa toki kotihoidon tuen leikkaamista käsittelevään
artikkeliin. Tohtori, joka on sitä mieltä,
että yhdenkään äidin ei pitäisi mennä ennen lapsen kolmin
vuotissyntymäpäiviä töihin, vaan hoitaa lasta kotona, että ettei
tota päivähoito ole niin hyvä paikka.
Ja sitten sieltä löytyy yksi entinen helsingin
varhaiskasvatuksen työntekijä. Tietysti sanomaan tilanne oli
vaikea ja siihen kun esittää ikään kuin se vastakysymyksen.
Vaikka että haluatteko todella siis pitää
maahanmuuttajataustaiset naiset kotona pois työmarkkinoilta,
että sitä tämä tuki tekee. Niin vastaus on tietysti ei,
mutta samaan aikaan aina kun kaikessa yhteiskunnallisessa
keskustelussa, niin aina löytyy etujärjestö.
Aina löytyy joku jota se koskee se asia ja totta kai siitä
sitten herää semmoinen keskustelu, että miksi te juuri
tästä ja täähän on se leikkauksen kaikista suurin
ongelma on se, että se koskee kuitenkin aina jotakuta, että
milloin se on ehkä raviurheilu tai hevosurheilu ja milloin se
on sitten mahdollisesti maahanmuuttajataustaiset kotiin
jäävät vanhemmat tai mikä se ikinä onkaan se kysymys ja ihan
varmasti olisi yleltä otettaisi satakolmekymmentä miljoonaa
vuotuisesta rahoituksesta. Pois niin niin.
Kyllä siellä varmaan kilometritehtaalle muutama
työntekijä joutuisi ja silloin se koskettaa heta aika
dramaattisesti. Se on selvää.
Joo tommoista muutosvastarintahan suomessa on.
Se osittain liittyy saavutettuihin etuihin, mutta
jotenkin konservatiivisuuden. Eli siis tää on ehkä toinen
teema mitä te ette ole eli konservatiivi eli jonkinlainen.
Liberaali tai tai tota jopa niin kun muutosagentti.
Onko tää suomalainen konservatismi siis yhtään
helpottanut tässä joko arvo tai talouspuolella?
No ihan ensimmäisenä tietysti on niinku pelkästään oman elämän
ajalta on helppo tarkastella tiettyjä arvoliberaaliismin
lisääntymistä on siis kaikki seksuaali ja
sukupuolivähemmistöjä kohdistuva lainsäädäntö ja mäkin oon vasta
neljäkymmentäneljä ja mä olen aikuisiällä nähnyt sen kaiken
kehityksen mikä tässä maassa on tapahtunut ja viimeisenä
translakia, että eihän se sukupuoli sinne valtiolle
kuullut. Mä en ymmärrä miksi siitä
pitäisi erikseen sitten määrätä, että sen kun itse päättää
ihminen vaan mutta tota. Itse asiassa hauskaa.
Kyllä sitten taas talouspuolella suomesta ja suomalaisista on
tullut aikamoisia säilyttäjä, että se saavutettu etu tuntuu
niin monella tavalla olevan oleva äärimmäisen tärkeä ja se
mikä mua kerta toisensa jälkeen aina varsinkin arvopuolue
liberalismissa kummastuttaa on se, että miksi SUOMI tulee aina
vähän jäljessä että ollaanko me todella sitten kuitenkin oltu
niitä niinku me metsäläisiä niin pitkään, että että tää meidän
yhteiskunnan kehittyminen niistä sodan traumoista ja ei niin
vanhoista nälänhädästä. Vielä vielä tuntuu, että meillä
on varaa ikään kuin semmoiseen luksukseen, että me
tuotettaisiin ihmiseen itseensä ja otetaan myöskin itse sitä
omavastuu. Ja siis juurikin näin.
Mä oon just tuloskin tuohon että että joo että noi vaikka
seksuaalivähemmistöön. Asiat on mennyt eteenpäin, mutta
niinku yleensä aina ihan viimeisenä pohjoismaisessa tosi
pitkällä viiveellä sitten niinku edetään että että että että se
se niinku vaatii että tulee niinku ulkoapäinpainetta ja
sitten tossa niinku niin säilyttämisaika sitten taas
niinku. Talouspuolella.
Siksihän me just ollaan tässä tässä tässä liemessä kun ei olla
tekemään niitä tota muutoksia mitä niissä vaikka niissä muissa
pohjoismaissa esimerkiksi ollaan pystytty ajamaan sitten
tekemään, että kyllä suomessa on se niinku vaikka jos laittaa
puolueet kartalle niin ne ainakin identifioituu, että
siellä oli sitten niinku liberalismi.
Ja mikä pitäisi olla se niinku eteenpäin vielä niinku voima
sitten, mutta sitten tosiasiassa niin se on niin vaikeata saada
isoja muutoksia tässä maassa aikaiseksi.
Tota niin niin että että että se on vähän tämmöinen suomalainen
liberalismi. Aika erikoinen ilmiö.
Pakko ottaa tohon tota arvoliberaaliismin ja
talousliberaaliismin liittymäkohta.
Mä en oo just heikki pursiaisen kanssa, että kun hän kirjoitti
kirjankin yksi luvunkin siitä tota, että tavallaan niinku
unisex vessat on niinku huono asia koska tota.
Visuaalit on niinku äärimmäisen tehokas tapa niinku hoitaa
niinku tota. Mikä se nyt on oikea termi tuota
pippelisille tuota ihmisille niin tota heidän heidän
ykköstarpeensa ja tavallaan jos sitten siirrytään koppiin
vessoihin vaan niin tavallaan systeemi tehokkuus romahtaa aika
lailla että sama juttu että jos tätä joudutaan miettimään että
joudutaanko laittamaan kolmaskaista tota tota saunojaa
vaikka toivottavasti sitten tuota uimahalliin niin sekään ei
ole niinku kovin tehokas tässä niinku rakennusinfrastruktuurin
tota kalliissa maassa, mutta tuommoinen kevennys tähän näin.
Mutta yleensähän näitä niin kuin ei ajatella taloudellisena
kysymyksenä, vaan tehdään joku päätös ja sitten mietitään
jälkikäteen miten se vaikuttaa yhteiskuntaan ja pystyvätkö
ihmiset sitten tota yksilöön selviämään näistä muutoksista.
Mutta ehkä tuohon talousliberaaliismiin niin
ajattelin että kaipaisi siis semmoista, että joku laskee
vähän niinku auki, että poliittisten päätösten
vaikutuksia eikä niinku aina oleteta että vaikka nyt toi
hoitajalain 0,7 tuota hoitajaa per hoidettava on niinku tyyppi
esimerkki tämmöisestä neuvostoliittoa ajattelusta,
että kun annetaan joku. Keskuskomitean tota.
Tavoite niin niin sitten joku mekanismi sen sitten aikaansaa
myös eli tavallaan ei luoteta yhtään niinku
markkinamekanismeja niin jotenkin tän tyyppisetkin
ajatukset on niinku hyvin vieraita ja tuolla suunnilleen
voitettiin viime vaalit, että mä mä en itse asiassa ehkä
välttämättä näe sitä niin hirveän.
Ei siinä mielessä semmoisen sosialismikysymyksenä vaan
siinä, että kuinka vähän ja ikävän usein poliitikoilla on
prosesseista ymmärrystä, että ikään kuin ajatellaan että se
poliittinen valta riittää siihen että voidaan antaa käskyjä.
Tehdä asioita ja silloin syntyy tällaisia niinku desimaalien
mitoitusasioita. Tai sitten annetaan mielellään
takuita, koska takuu ei maksa mitään, mutta sitten se takuu
yleensä johtaa kuitenkin lainsäädäntöä, joka velvoittaa
usein kuntia, jotka muutenkin on ollut välillä aikamoisessa
pulassa sen tehtävän taakkansa kanssa ja sitten siitä syntyy
kustannuksia. Ja me ollaan tässä tilanteessa,
että mä mä en hirveän usein ajattelen sitä enemmän ikään
kuin semmoisena ymmärryksensä siitä, että millaista ongelmaa
ollaan ratkaisemassa siellä hyvinvoinnin lisäämisen niinku
isossa ehdotuksessa. Ja se polku on välillä täysin
tuntematon ja mä en tiedä voiko siitä poliitikkoja kauheasti
syyttää, että mä ajattelen vaikka krista kiurua, että
kuinka kaukana se on mahdollisesti hoitajat jo
arjesta ja tietysti kaikesta muustakin arjesta aika monessa
asiassa, niin niin ei se välttämättä ymmärrä tai sitten
yllätä että tulee sellaisia asioita jotka joku on heittänyt
ilmoille että laitetaan tämmöinen mitoitus niin kyllä se
sillä hoituu, ei välttämättä hoidu tai sitten vaan tulee ihan
mahdottoman kalliita hoidu oma näkemys että kyllä se pitää aina
se prosessi miettiä tämmöinen niin kun.
Normi käskytys niin tota hyvin harvoin on mikä toimiva ratkaisu
tai hyvin simppelitinen leikkuri.
Ja toi. Öö no sote on ollut iso muutos
joka näyttää olevan iso pettymys myös kanssa sitten niin
tavallaan. Onko tän niin kun.
Verotettavan yksikön ja aluehallinnon ja keskusvallan ja
mahdollisesti niinku EU pulmanki tai yleensä siis tän subjekti
versus keskus rakenne ympäriltä teille tullut niinku pohdintoja
tää työn alla. No ei siis tota niin me ollaan
mietitty niinku lähinnä tota hyvinvointialueita niinku
demokratian näkökulmasta. Mutta mutta ei olla siis tota
toi rahoitusmallitilanne. Se on tosi tosi moni mutkainen
kysymys ja esimerkiksi se verotusoikeusasia niinku jakaa
mielipiteitä tosi tosi vahvasti tota niin niin ei mullakaan
siihen niinku hirveän vahvaa vahvaa kantaa kun tuntuu että
molemmat vaihtoehdot on niin huonoja oikeastaan siinä
tapauksessa että että tota niin mutta että.
Että kyllähän sitä niinku. Jos sen niinku kun sä sen niinku
hyvän kulman keksii niin tota niin että kyllä se tietenkin
olisi semmoinen aika niinku tärkeä aihe että kun se nyt on
tehty niin se tulee olemaan jatkossakin siellä.
Oliko se teijän vai evan lapsosen federaation SUOMI siis
tota niin miten toi eva eva tavallaan se mainittiin niinku
tässä helsingin sanomien vision artikkelissa semmoisena aika
vahvana ajatuspaja johon niinku luotetaan tavallaan niin kun
lineaarimedia pyytää haastateltavaksi jotain.
Eva tekee siis valtavan hyvää työtä.
Ja ovat myös tässä itse asiassa emilia kullaksen aikana tulleet
pikkuisen semmoisen arvoliberaalimpaan suuntaan,
että tietysti tässä vähän jännittää, että tuleeko täysin
meidän tontille, että koska me ajatellaan, että me ollaan
niinku täysin siellä liberaalikulmassa eeva se on
tietysti toki vaikkapa meihin verrattuna sellainen ero, että
heidän rahoituksensa on ollut paljon pidempään paljon
vakaampaa, mutta kyllä siellä sitten taas vaarana on
semmoinen. Ehkä tietynlainen edunvalvonta
katsantokanta, koska se tulee pääsääntöisesti yrityksiltä ja
suoraan se raha, jotka ovat sitten sitoutuneet siihen
toimintaan. Että tosin tää helsingin
sanomien juttuun palatakseni siellä mainitaan, että
kahdeksankymmentäluvulla väitetään, että
kahdeksankymmentäluvulla markkinatalouden juurtuneet
suomeen jo niin vakaasti, että ei tässäkin itsessään pohdittiin
että että että tuleeko työtapapeettömäksi.
No eipä tullut. Ja mä en kyllä tiedä, että minkä
ikäinen toimittaja voi kirjoittaa suomessa
kahdeksankymmentäluvulla markkinatalouden juurtuneet joo,
kyllä tälle voi nauraa ihan niinku pilkallisesti joo.
Joo, mut se mielenkiintoinen kenttä.
Itse asiassa toi tähän on tullut vähän uusiutumista.
Esimerkiksi toi tero, luoma ja lari raitavuo niin tota keräsi
tuota aalto yliopiston omistajuuden professuurin
samulifferin ja itsekin tota meidän firma translink corporate
finance osallistui siihen sen rahoittamiseen ja tavallaan se
oli hienoa että se meni läpi koska tää on tämmöinen aihe jota
ainakin itse jos seuraatte mua Twitterissä niin huomaatte että
kerää aina niinku 50 Twitter tilaa ja lisää mun.
Accountilla kuvaan mainitsee tota suomen ja ruotsin
varallisuus vertailut niin tota jota ei ilmeisesti kukaan ei
kauheasti vaivaudu tutkimaan suomessa, mutta että tosta ehkä
toi aallon lahjoitusprofessorimalli ja
omistajuus tota oliko noteeraa sittenkö sen niin kuin tavallaan
systeemin ja sopisiko se ehkä teidän niinku rahoitusmalliin
myös tuommoinen vähän isompi keräys.
Juu tänne vaan me meillä on tilillä tilaa.
Joo mut siis teillä on pikkaisen.
Tuntuu semmoinen että se vähän niinku on on niin kun pienistä
puroista joudut joka vuosi kerää uudestaan sen budjetin ettei ole
tämmöistä niinku. Laitetaanpa yksityistä rahaa ja
matkataan se julkiselta puolelta, niin mikä tuntuu
olevan niinku tän professori ei ole siitin etu ota penniäkään
siis julkista rahaa vastaan, että kauan kun me arvostelemme
julkista päätöksentekoa, niin niin kauan siitä täysin
riippumatta veikkaus kroatian virtoja tota ei edes veikkaus,
kroatian rintoja virtoja ja mä luulen että kaiken tämän
metelinpidon jälkeen mä luulen että sieltä on vaikea saada
pientäkään pisaraa siitä puraista.
Ei ei varsinkaan sieltä purosta joo tota niin mut joo se ei ei.
Että me ollaan niinku ylpeästi niinku riippumaton ja tota niin
ja sitten vielä se se pitää sanoa että kun joutuu jo niinku
se on lasse lasse homma juoksemalla meidän rahoitus aina
kasaan niin kyllä se pitää sitten nälkä sinäkin se että se
ei meille ole sellaista niinku tota niin varmaa aina tulevaa
tota niin niin niin pottia että päinvastoin että se on niinku
kovaa hommaa. Siis yksityisten
lahjoitusvarojen kerääminen suomessa.
Ei, en mä nyt sano, että se olisi mitenkään erityisen
vaikeaakaan, mutta kyllähän tässä tulee semmoinen niinku
suuri koko koko niinku maata ja kansakuntaa koskettava ongelma,
että että kun usein ihmiset kysyy että mitä mä teen työkseni
ja mä kerron että mä pääsääntöisesti teen
varainhankintaa säätiölle, joka pyörittää ajatuspaja ja kysyä
että keneltä sä sitten sitä rahaa pyydät.
Vastaus näin, että niiltä joilla sitä on ja tämä puoli suomessa
ei ole mitenkään erityisen valtaansa.
Eikä laaja ja silloin suomessa suomeksi toimivalle ajatuspaja
voi olla kauhean vaikea hankkia ulkomaista rahoitusta, että
kyllä se täytyy ikään kuin esimerkiksi tietyllä tavalla
isänmaallista lähteistä sitten kuitenkin tulla, jotka
ajattelee, että mitä vapaampi ja avoimempi SUOMI on, niin sitä
sitä parempi. Meillä kaikilla täällä on olla,
mutta kyllä meille sopii oikein hyvin.
Siis tämä rahoitusmalli ja onhan siellä joka tapauksessa muutama
säätiö jotka tukee. Ei välttämättä joka vuosi
toistuvasti, mutta semmoisilla summilla, että kyllä niillä.
Toistaiseksi on pärjätty ihan hyvin.
Mä oon 7 vuotta tätä ilman kassakriisiä pyörittänyt, että
siinä mielessä voi vähän nostaa omaa häntää.
Niin ja lausua kiitoksen lahjoittajille.
Joo mä tunnen pienen pistoksen omassa sydämessäni mä tota otin
ton yksi luentokeikkaa niin mä pyysin ohjaamaan teille tota
että siinä tuli tuli joku tonni joskus tehdä tai siitäkin on
aikaa vaikka kuinka kauan kyllä muista.
Joo joo mutta tota joo toi on vähän hankala siis jenkeissähän
niinku jos on tätä liberaaleja ja liberaaleja niinku riittää ja
ja niiden välimuotoja. Siellähän siis liberaali
tarkoittaa kai demokraattien lähinnä ja libertaari on sitten
jotain jotain niinku mystistä kalliovuorten kuvastosta sitten
ja republikaanit ei taida laukea taakse akselista tuossa mitään
eli ei itsekään ihan tiedä ne on vähän niinku konservatiiveja
sitten kuitenkin, mutta siis jenkeissähän tää asia hoidetaan
sillä että se sä oot niinku vähentää verotuksessa nää
ajatukset jotka on niinku mieletön etu.
Vieläkin vaikka siellä on tota. Aa kolmekymmentäneljä niin 30 no
alle 30% kokonaisveroaste kun meillä siis se oli
neljäkymmentäkolme että niin se joo mutta tämmöistä että tota
niinku lahjaverokäytäntö tai tota lahja niinku verovähennys
käytäntöön täällä ei ole, että pikemminkin päinvastoin nytten.
Antero vartian haastattelin niin hän hän kuuluisasti tän tuota.
Kompensaation myötä myötä joutuu niinku väliaikaisesti
rikollisten listalle keräsi julkaisi kerätä rahaa ilman
tuota poliisiviranomaisen lupaa, että ja että täällä niinku ihan
perusteetkin on on on niinku vielä tuolla puolella hyvin
sääntösuomi hommissa. Nyt se kai on niinku vapautunut.
Eli, mutta vieläkin rahankeruulaki taitaa olla aika
antiikkinen suomessa. Päästä mitään keräyskampanjan
käyntiin. Joo mut siis markkinataloudessa
on kovat verokiilaot kaikkia. Ja sitten tietysti ei haluta
ymmärrettävästi luoda minkäänlaisia mekanismeja,
joissa voisi niinku siirrellä rahavirtoja ilman ilman tuota
valtion tuota merkittävää tota osallistumista siihen
verotusoikeuden kautta, mutta se on ihan ihan eri skene.
Pitää vaan saada se niinku ajatuspajat amerikassa että just
että jos on niinku siellä on hitosti hitosti sitä rahaa mitä
antaa, sitten sitä voi antaa verovapaasti niin sehän on ihan
ihan käsittämättömän niin on ne on todella vaikutusvaltaisia
siellä niinku vielä edelleenkin ja siinä on tosi näkyviä ja.
Tota niin silleen että se on. Se on tosi eri meininki.
Joo toi on toi randilaisuus. Mielenkiintoisia oli kun tai voi
olla vieläkin joku suomalainen mimmi tota niinku siellä aihe
ranskaatiossa auttaa joo että se on mutta siis pikkaisen tuossa
palataan vielä tänne HS vision artikkeli siinä niin kuin
vihjailtiin vähän että täällä on tämmöinen niinku ATLAS network
tai kuvastaa vaikka kuulostaakin suoraan ja randin teokselta niin
tota onko olemassa joku kansainvälinen te olette
tämmöinen niinku randilaisten tota ajatuspajojen liitto tai
jotain jotain siis onko olemassa klubia niinku liberaalista
ajattelevista tota espanjasta? Mä joudun tekemään tunnustuksen.
Mä en ole yksi ainutta ajan randin teosta lukenut tota.
Mä haastan sut lukee aina fountain heidi kuulemaan vähän
siedettävämpi. Joo ne ne odottaa siellä
hyllyssä ja yksin jopa käännösteos.
Niitä on useampi kappale, että sieltä jos joku lahjakappale ja
haluaa niin tulee hakemaan hakemaan vaan, mutta tota siis
ATLAS news toimii itse asiassa niinku globaalisti siinä
mielessä että he jakaa jonkun verran apurahoja muissa maissa
toimiville ajatuspajojen hakemusten perusteella.
Aika pieniä summia. Ne on usein tuhansia euroja ja
tota palkitsevat hyvästä työstä ja järjestävätkin ikään kuin
kokoontumisajoja eri maanosissa ja ja sitten yhdysvalloissa.
Mä olen itse niihin osallistunut useampaankin ja se hyvä puoli
mikä siellä on ehdottomasti ollut.
On siis se, että sala salaseuroja niitä ei voi missään
niinku hyvällä tahdollakaan sanoa, koska ne on kaikille
avoimia tilaisuuksia ja tota sitten siellä tapaa ihmisiä kun
tää on kuitenkin aika pieni skene.
Liberaalit ajatuspajat vaikka euroopassa jokaisessa maassa on
joku ja osalla on vähän painotuksia.
Mutta siis tapaa kollegoita muista maista, jolloin pääsee
tekemään esimerkiksi vaikkapa ajatuksen tasolla maan vertailua
tai kuulemaan niistä haasteista mitä muissa maissa on, että
siinä mielessä niinku itse aina ajattelee, että onneksi me
saadaan täällä niinku vähän rääkätä veroasteen.
Ja vähän työmarkkinoista kun muut miettii sitä, että että
saako naiset omistaa asioita tai tai vaikka että onko kai niinku
mikään ihmisoikeuksista sellaisella tolalla että että
tota kehtaisi lähteä euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen ja
soittelemaan että että ei se on meille itsellemme enemmän
hyödyllistä kuin laajasti tai meidän oman ajatuksen ja työn
kehittymisen kannalta hyödyllisempää kuin laajasti.
Itse asiassa semmoisena varsinaisena salaseuran
verkostona. Olisipa semmoinen salaseura on
mahtavaa ja joo se on tosin nyt olen ihan täysin salamyhkäinen
mut mulla ei ole siihen varaa ja siis alleviivata siis todella
pieni määrä niin kun tota niin vuosibudjetista tulee mistään
tota niin niin ajatukselta että joo miten tero tota siis multa
on pyydetty monta kertaa tota itävaltalaisen koulukunnan
talousajattelu siis onko toi tota teema joka voisi teiltä
löytyä tota tutkimuksena? Siis tavallaan tää niin kun ei
ei kiinalainen tota talousteoria.
Niin no näitä aina välillä. Itse asiassa tota niin
sisältöjohtaja vastaanottaa paljon sellaista postia missä
tota niin niin niinku libera ystävät tai ystävä mieliset niin
ne ovat yhteyksissä ja tota niin niin mutta tää on ehkä enemmän
tota sitä liberan niinku alkuaikojen niinku tota niin
niin enemmän sitä asiaa että että silloin silloin enemmän.
Ehkä nyt hayekin road to surf dom vaan siinä tota päivät
pystyyn että niin no sitä tällaista jo ehdotettu tota
niin. Joutuu aina miettimään sitten
sisältöjohtajan roolissa sitä että että että mikä sitten se
oikeasti on sitten niinku niinku kiinnostava just tänä päivänä
että onko se tota niin rokotus sert com sen uudelleen se ja
sitten mulla menee nää sekä sen verran rännistä nyt ainakin sitä
varmaan odotettaisiin että tehtäisiin.
Ei tota niin niin mutta mutta, mutta ei ole oikein nähty että
no se randi siis korjatkaa mua ja anteeksi vaan westerlundin
tota ne tästä mutta mun mielestä ne randin tota objektiivisemmin
teoriat ei ole ihan kovin uskottavia, mutta siis
itävaltalainen koulukunta on mun mielestä niin kiehtova.
Kiehtovat tätä tapa nähdä talouden dynamiikka vähän niinku
mikrotasolla lähtien. Joo joo kyllä ja tota niin niin.
Ja sitten sitten kyllähän meiltä löytyy kirjasta täynnä vaikka
minkälaista libertaarikirja kirjallisuutta kanssa missä on
hyvinkin mielenkiintoisia, sillä ne olisi pystyyn tota tämmöinen
tota itävallan koulukunta hyljeksitty moderni aate tota
tota nytten tota teemapäivä ajatus, mutta tota mä itse
lähestyn meidän toimintaa oikeastaan niinku sellaisella
kulmalla. Kaikki mitä me tehdään ja
tuotetaan, olisi hirvittävän hyvä, että jokainen joka ei
ymmärrä talousteorioita tuon taivaallista pystyy ymmärtämään,
että miksi valinnanvapaus markkinatalous ja se siihen
yksilöön vapaa vapauteen vastuu vastuuseen uskova ihminen pystyy
ymmärtämään, että mistä on kysymys.
Tuliko teille siis tuosta toi toinen teema tuon koronan
lisäksi niinku viime aikoina ollut tää kryptovaluut niin
nousu ja ainakin väliaikainen tuho, niin onko tosta tullut
semmoista niinku. Kalliovuorilla ajattelua
kalliovuorilla bitcoinin kanssa ajattelua siis tavallaan tästä
tekno tekno raha aasiassa kenestä no itse asiassa ei ole
kyllä tota niin niin ja tästä ei ole ikinä vielä ollutkaan mitään
että tota että että että se on tota.
Mitä? Mitäköhän siitä nyt sanoisi?
Joo siis se se se on tosi isolla hypellä se niinku siellä
jenkeissä oli just tuosta kulmasta että tota niin tällä
tällä haastetaan niinku valtio kokonaisuutena ihan täysin, että
ei me tarvita mitään sellaista tota niin.
Mutta sitten sitten kun sitten kun näitä on mennyt ruvennut
menemään nurin näitä kaikkia muita paitsi ne niitä isompia
isoimpia kolikoita niin sitten tota öö mä en tiedä onko se se
optimismin vähän vähän. Kaatunut sitä kautta, mutta
mutta tästä ei ole kyllä ikinä ollut mitään.
Ei mä olin itse siis viime syys lokakuun vaihteessa berliinissä
kollegoiden kutsumana ja se oli semmoinen hyvin niinku
cryptolockerhenkinen iltapäivä. Silloin vielä ehkä oltiin
huomattavasti paljon toiveikkaampi ja tulevaisuuden
kanssa, että että jostain kumman syystä ei ole suomalaiseen
keskusteluun, koska usein käy myös niin, että ihmiset jotka
sitten on sen asian kanssa tekemisissä, niin lähestyy meitä
ja haluaa tehdä jotakin yksi. Ja lähdetään ikään kuin ja sitä
etua ajamaan, mutta kun meillä ei ole kenenkään etua
valvottavana, niin sitten on vaikea yksittäistä asiaa lähteä
välttämättä sellaisenaan viemään eteenpäin, että ei ole.
Itse asiassa ei, ei ole meihin asti yltänyt joo sitten näistä
niinku seminaari julkistustilaisuus tota white
paper kirja ajoista teillä on tullut ilmeisesti jonkin verran
sitten tuota koulutustoiminta. Tua tai epikurossia niinku vähän
nuoremmille tähän mä en ole niitä katsonut yhtään, että
minkälaiset kamaa teillä siellä on, mutta tota pistäkää jotain
pointtia tai kommenttia mitä joku vähän niinku nuorempi
kaveri voisi saada teistä irti. No tää on mulle helppo kesäkoulu
on mun lempilapsi, mä varasta heti terältä puheenvuoron tota
eikä se koulu on siis pyörinyt 5 vuotta.
Mä olen sen itse asiassa yksi pienen aivoriihen kanssa heikki
pursiaisen kanssa käynnistänyt se kerää siis joka vuosi noin 20
18 viiva kaksikymmentäviisivuotiasta.
Vapaasta kansalaisyhteiskunnasta kiinnostunutta nuorta.
Yksi tarkoitus ei ole siis integroida, vaan tarjota tietoa
ja jossa siitä siitä, että kuinka yhteiskunta toimii ja
miksi. Itse asiassa tiedon pohjalle
usein kuitenkin joutuu lataamaan jonkunlaisen arvovalinnan
varsinkin julkisessa päätöksenteossa, että se on ehkä
semmoinen tärkein. Meillä ei ole olemassa siellä
mitään poliittista painotusta, vaan jos me keskustellaan
köyhyydessä, niin sitten kutsutaan
köyhyysasiantuntijoita. Tai jos me puhutaan
verotuksesta, niin koitetaan kutsua verotuksen
asiantuntijoita, että se on itse asiassa huomasin tässä kun ensi
ei kesäkoulun. Puheen listat käytiin läpi ja
katsottiin. Oli hirvittävä.
Helppo pyytää verohallinnosta ihmisiä, mutta sitten tietysti
ajattelee, että mitä. Tiiviimpi veropohja ja jokainen
mahdollinen porsaanreikä tilkitty niin sen parempi ja se
ei välttämättä enää toistuvana sanomana sitten sovi meidän
kesäkouluun, että sitten siellä se toinen ääripää että verotus
on varkautta tarvitsee myös ikään kuin tulla jollain tavalla
esiin, että mä aina aina wahlroosin semmoista
yksinkertaistettua ajatusta, että oikea verotuksen taso
löytyy jostain nolla ja 100% välistä, että että se keskustelu
on tarkoitus käydä, mutta kesäkoulun alumni alkaa olemaan
semmoinen 100 hengen kokoinen ja tota ne on vähän niinku kaikki
mun semmoisia omia. Liberaaleja lapsia mä toivon
että se siirtyy jossain vaiheessa vakaaseen ja
sivistyneeseen yhteiskunnalliseen keskusteluun.
Se ymmärrys joo siis se on tota mullekin.
Mä oon luva vasta 2 ja se kouluu mukana, mutta tota niin niin
että se on niinku todella inspiroivaa se tota niin
keskustella niiden nuorten kanssa ja sitten kun se alumni
on niinku se kuitenkin pitää yhteyttä aika mukavasti vielä
jopa ne jotka on ollut siellä 5 vuoden takaakin niin tota niin
se on tosi hienoa ja tätä niinku hyvin tärkeää että saadaan
niinku jatkettua sitä toimintaa että että siis silleen että se
on. Ensin on muuten haku justiinsa
auki. Ihan tässä pienen mainospuheen
sinne sinne tota saa hakea tuota.
Mulla oli mä itse asiassa olin tuolla.
Tuota kauheata kun. Tämä olikohan se kauppalehti
kauheata? Ei pitäisi valtamedia.
Niinku sekoitella tässä, mutta tota niiden tota kuvaaja oli
ollut teidän kesäleirillä kehui sitä kovasti, että ilmeisesti
laadukasta siis on. Oli siis taloustieteen
opiskelija, mutta ei kesätoimittaja.
Anteeksi näin mutta tota joo eli mainitsit nyt nallen tuossa niin
pakko tuohon tarttua niinku näkeekö nalleja teen käytävillä
enää paljon vai sieltä tota meillä olisi käyttänyt.
Vai vai onko se yhä siellä punavuoressa se teidän tota
pikku pikku koppi joo no niin että mikä ei siellä ei ole
muuttunut. Joo ei ei teillä on onneksi isot
ikkunat tuleeko se yksi hullu hullu sinne aina joka viikko
niinku tota tota tota tota juttelemaan niinku vaan
vanhuuden höperöyksien että tai siis tarkoitatko sitä eroa?
Ei mä muista elinan aikana sinne vaan kuulemma aina tuli aina
sama tyyppi. Ei ei tule.
Mä luulen itse asiassa silloin silloin siis on ollut ollut
töissä tota siis kristiina, pentti ja ja ja elina valtonen.
Niin tota ehkä mä luulen että heitä on niinku jotenkin ehkä
ollut helpompi lähestyä, että se on tällaisia karvaisia ukkoja
sitten tällä hetkellä että voi että että voi olla, että ei
sitten ole niin ollut kahvassa kiinni tämäkään herrasmies, mut
joo mutta siis nalle on on siis tukee ajatuksen tasolla ja oli
meillä. Tilaisuudessa vieraana ihan
tässä hiljaa ja kirjoitti piristysruiskeen.
Reformitarpeesta, että kyllä kyllähän on niinku siinä
mielessä aktiivinen. Tässä nyt julkinen haaste siis
eniten toivottavia edes neuvottelijana nallea eli tota
jos hän nyt sitten nalle mahdollisesti katsoo tätä
sattumalta tai jaksa niin olet tervetullut juttelemaan siitä
kakkos muistelmakirjassaan, koska meillä on varmasti hyvin
paljon niistä ihmisistä jotka mainitsit siinä niin mun
investointipankkiuran niinku alkuaikana niinku ollut ollut
tosi paljon munkin munkin kanssa yhteistyössä että olisi tosi
makeeta tehdä sen jaksoit nytten tervetuloa vaan nalle tänne.
Joo mitäs muuta tota mitäs on työn alla nyt nyt sitten tota
tässä tässä sitten 2000 kaksikymmentäkolme minkälaisia
asioita voi odottaa teiltä? No joo tota niin niin meillä on
vähän niinku että että vaaleihin asti mennään vähän vaalimaan
että tota niin libera ei ole niinku puoluepoliittinen me
ollaan hyvinkin poliittinen toimija sitten tässä yritetään
niinku että nyt on eduskuntavaaleja ne on paras
hetki nostaa esiin näitä juttuja että se oli niinku leikkauslista
vasta lähdettiin että nyt sitten tuoda näitä muita asioita sitten
tota vielä ennen vaaleja nostetaan.
Että että kovaa kovassa tahdissa niinku kirjoitellaan vähän
sellaista jotain tällaista niinku tota niin niin
teemalistaa mitkä olisi meidän mielestä hyviä asioita
seuraavassa hallitusohjelmassa ja tuota niin niin öö.
Se on niin erityistapaus noi tota niin eduskuntavaalit, että
kuitenkin että että sen sen jälkeen vähän pitää katsoa, että
että mihin suuntaan niinku SUOMI kääntyy ja sitten tehdä
semmoinen niinku isompi tulevaisuuskatsaus kun sä pientä
projektia meillä on kokea vaikka mitä mitä päällä, mutta siis
niinku tota niin semmoista niinku isompaa tematiikkaa niin
sitä tota niin niin mä oon ajatellut vähän silleen että
katsoo että kun. Tota niin niin mikä on se
paikkaisi tavallaan silloin. Ne hallitusohjelman
neuvotteluihin työn alla ja sitten ehdokkaiden vaali podcast
sarja julkaistaan helmi maaliskuun taitteessa, että
niitä tulee sitten kuunneltavaksi läpi puoluekentän
yksittäisiä ihmisiä toki ja ehdokkaita, mutta ainahan sieltä
jollain tavalla se puolueen väri sitten kuitenkin paistaa läpi.
Toivottavasti ainakin. Ja tota niinku sanottu niin
vähän täytyy keväällä katsoa, että miten maailma makaa, että
osittain esimerkiksi meidän niinku hyvin vahvan viime vuoden
demokratiapainotuksen siellä on tullut diktaattorin käsikirja ja
ja tuolileikki ja rauhan hinta niin tota kaikki käsittelee
ikään kuin jostakin tulokulmasta sitä, että mitä sinne
poliittiseen päätöksentekoon kuuluu ja julkiselle vallalle
kuuluu tietynlaisia vastuita ja miksi sitä valtaa pitää vahtia
että tota mä toivon että meidän ei tarvitse enää
liberaalidemokratian puolustamiseen tänä vuonna.
Välttämättä ottaa niin paljoa kantaa, että voidaan alkaa
räjäyttää vaikkapa talousasioista voimakkaammin.
Joo ja on se siis tota miten SUOMI voidaan pelastaa.
Eikä siis vesa kanniaisen kanssa.
Mä olin siinä työryhmässä mukana niin ei se nyt ihan täysin
vanhentunut oli täysin eri sotemalli ehdotettu siinä mikä
tää hallitus toteutti, mutta tätä tämmöistä pientä vielä
mistä tota pääomaverouudistus voitaisiin semmoisena muista
sieltä ottaa vielä ettei nää jotkut asiat mitenkään
muuttunut. Tässä kaikki mitä
työmarkkinoihin ollaan reformeja ehdotettu niin sieltä mitään
muuta kuin toimenpide. Tää laatimaan vaan, että mikään
ei ole siellä muuttunut. Joo se on kyllä niin että voisi
ottaa niinku liberaali sieltä 10 vuoden takaa.
Sitten pölyt pyykeistä siitä päältä ja sitten oli tuossa.
Tosin meillä oli semmoinen lopussa semmoinen kevennys osio
tota, että miten saataisi niinku insentiivit eduskuntatoimintaa,
että esitettiin muun muassa bonusta kansanedustajille.
Jos niinku BKT saadaan niinku nousemaan ja tämmöisiä niinku
irrotteluja sieltä löytyy, että joo joo, mutta hauskaa olla
muuten siis osallistuikin siellä on niinku teidän niiden niiden
tota julkaisujen sekin on. Ihan hauskaa puuhaa just te
saatte kutsut näihin että tämmöiseen.
Toimintaa ne kannattaa vakavasti harkita, että ei ei siitä mitään
pahaa ainakaan mulle seurannut. Itse asiassa tota se eurokirja
oli hyvin radikaali. Nythän se niinku kaikki on
unohtanut sen, mutta sillä on aikoinaan se oli niinku
äärimmäisen radikaalit että niinku ensimmäinen kriittinen
euroa analyysi että voisi löytyä jotain negatiivistakin.
Siis nykysysteemi osittain siis se kritiikki edelleen on
voimassa, että siinä mielessä niinku sitäkin järjestelmää
täytyy minusta vahtia siis silmällä pitäen, että että siis
siinä mielessä kannattaa kyseenalaistaa mikään niinku
systeemi ei ole ikuinen ja neuvostoliitto hajosi aikoinaan,
että tätä tietyllä tavalla suunnitelman taloudelliset
rakenteet on. On niinku vaarallisia, vaikka
olisikin niinku hyveellinen organisaatio, niin kun täällä
ensimmäinen yhteenliittymä EU niin hyvä siellä on niinku vähän
tarkkana noissakin asioissa. Hienoa.
Mulla on ollut tosiaan vieraana liberan tuota toiminnanjohtaja
lasse pipinen ja sitten sisältöpäällikkö for tero
lundstedt. Ja kiitoksia kun olette tänne
saakka katsonut ja kuunnellut. Laittakaahan kanava tilaukseen
ja harkitkaa tosiaan liberan tukemista myös rahavarojen.
Kiitos paljon.