Tää että kaikki asiat missä ihmiset käytännössä on jossain
määrin tekemisissä toisiinsa niin on ainakin jollain tasolla
luottamuksen määrittämiäkyydestä hyväntahtoisuudesta.
Ja yhteiset arvoista ja toimintatavoista, mutta se
pointti on siinä, että luottamus on kuitenkin aina suhde, joka
kehittyy ajan yli. Ja sen suhteen aikanaan molem.
Osapuolet tekee observation toisistaan.
Jolloin se luottamus joko kasvaa niiden observation, joiden
perusteella tai laskee, mikä on käytännössä ihan sama asia kuin
tää sun luottamustili. No niin, tervetuloa tänne
neuvottelija kanavalle. Mulla on vieraana martin mikael
lilius. Tervetuloa terve terve tuota.
Ensinnäkin alkuun mä sain palautetta, että nää mun hienot
neuvottelijat taideteokset ei ole esiintynyt viime aikoina ja
tää on periaatteellisuus tästä mun kirjasta, että tota eikö se
siitä ei ole enää abstrakti aivan selkeä feat tavallisuus
onko tää joku iittalan loma ei ei erilaisesti taideteos.
Toimitetaan tilattu kalliille. Rahalla.
Taiteilijoita löytyy, löytyy neuvottelija jaksokin.
Siitä pitää tarkistaa. Toi on mainio siis lasi
lasitaide aika hienoa ja olen oppinut tässä.
Hienoa tota. Ensinnäkin toi sun nimi niin
heti pyytämättä tulee mieleen tuo fortumin entinen toimari
toimari. Mä en tiedä onko näin pahis
koska tää nykyinen fortum saakeli on Uniperin kanssa on
ollut niin niin tavallaan heikko että soitetaanko sua siihen
täysimäärä kyllä usein ja siis mun näkökulmasta se ei
tietenkään ikinä ole ollut pahis, koska siellähän on niin
mainio nimi niin ei ei voi olla pahis tuolla nimellä.
Mutta siis mun kutsun kutsumanimi on myös mikael mä
nyt oon tässä yhteydessä tuon martin mikael liliuksen käyttöä,
koska se on varmaan. Hyvä ettei me sekoitetaan ihan
niin paljon, mutta. Siis kautta kautta aikaa, niin
ollaan me saatu paljon paljon kaikennäköisiä viestejä, mitkä
on ehkä kuulunut jommalle kummalle, niin on tullut mun
laatikkoa ja osaa mennä myös hänen laatikkoon, että ehkä jos
antaa yksi anekdootin niin tai noin.
Ehkä onhan siitä varmaan reilu 5 vuotta jo silloinen ekp, n
pääjohtaja mario draghi oli stadissa vierailulla ja piti
yliopiston luentoa ja tietenkin mun tausta on
kansantaloustieteen niin mä halusin mennä kuuntelemaan sinne
ja mä ilmoittauduin tänne. Tänne luennolle ja en tiedä
mistä oliko se sattumaa vai liittyykö se just tähän nimeen
mut mut tuli istutettu siihen luennon eturiviin olli rehnin ja
reijo karhisen OPN silloisen toimitusjohtajan viereen, mikä
tuntui siltä, että ei välttämättä ole sattumaa että
tää saattaa liittyä mun nimeen, mutta tota ei sitä tiedä.
Hei hei mäkin olin siellä, mä olin siellä takarivissä ja mä
muuten kysyin ihan huikea ja ottakaa mun kysymys tuosta eku
kakkosesta arvoa otettiinko se mun kyssäri että mulla olisi
pitänyt valita mun nimi paremmin selvästi?
Kyllä kyllä joo, mutta sitten on ollut ehkä vähän
toisenlaisiakin. On tullut kaikennäköistä
vihapostia myös aiheeseen liittyen, että mikä on saanut,
mut ehkä sympatiseeraan mikeä entistä enemmän.
Mutta siis me ollaan kaikki liuokset on keskenään sukua, me
ollaan jotain etäistä sukua, mutta ei kuitenkaan mitään
lähisukulaisia tai lähisukulaisia.
Tai ei ole kumminkaan tai tällaista joo hienoa, mutta tota
syy miksi sä oot täällä niin tuota no ensinnäkin tavattiin
kun sä olit tuolla åström capitalilla, nyt kaikki jo tuota
konsulttimmekin sillä, mutta tuota kirjoitit tämmöisen kirjan
luottamuksesta. Eli tota käännettä itse.
Tää siis tätä trust nõgene society on hyvin
yksinkertaisesti luottamus tietoa ja yhteiskunta mikä on
tavallaan ne 3. Niin kun no koko se kirja
pohjautuu luottamuksen käsittelyyn, mutta sitten siinä
käsitellään paljon luottamuksen suhdetta tietoon ja sitten
yhteiskuntaa laajemmin. Ihan taloudellista politiikkaa
ja legitimiteetin käsitteeseen ja tällaiseen.
Se tieto tuntui erityisesti ajankohtaiselta.
Nyt kun puhutaan paljon fake news ja kaikesta muusta, niin
itse asiassa luottamusta tuo siihen hyvään perspektiiviä.
Joo puhuttiin vielä myös, mutta tohon tohon tota kohta tuohon
mediaan ja siihen luottamukseen. Mutta tässä on tietysti tää
yksityinen taso ja liiketoimintasi, niin lähdetään
itse sitä miettimään. Mulla on tuossa juhana torkin
kanssa kirjoitti tän uusi neuvotteluvalta, jonka
periaatteella luvussa on tämmöinen luottamustilin käsite
ja laitetaan tuohon kuvaan niin tavallaan tämmöistä niinku
rahoitusta net present väliin ja ajattelua siinä, että kun saat
positiivisen maine saldon joko yksityisissä suhteissa tai mikä
parhaimmillaan referenssinä julkisiin suhteisiin.
Isoin kuin pistäisi rahaa pankkiin ja tavallaan se
säteilee. Hyvää ja sitten sä voit ottaa
tavallaan vähän enemmän tämmöistä niinku businessriskiä,
koska sulla on semmoinen jonkinlainen niin kun
luottamusverkko joka säteilee sun ympärille kuinka lähellä tää
on tavallaan sun ajattelua tän tyyppinen NPV meininki.
Siis joo tosi lähellä. Itse asiassa käytännössä täysin
yhteneväinen että siis se mitä mä näen siinä mun teoksessa.
Luottamukseen se syntyy tavallaan kyvykkyydestä,
hyväntahtoisuudesta ja yhteiset arvoista ja toimintatavoista.
Mutta se pointti on siinä, että luottamus on kuitenkin aina
suhde, joka kehittyy ajan yli ja siinä suhteen aikana molemmat
osapuolet tekee observation että toisistaan, jolloin se luottamus
joko kasvaa niiden observation perusteella tai laskee mikä on
käytännössä ihan sama asia kuin tää sun luottamustili tavallaan,
että kun oppii toisesta enemmän niin sitten oppii joko
luottamaan tai ei luottamaan käytännössä.
Mm no maistellaan noita 3 niin tavallaan se kyvykkyys että
ylipäätään sä voit olla luottamuksellisesti merkittävä.
Sun pitää osata jotain. Eikö se niinku pohjakäsite siinä
kyllä kyllä. Joo ehdottomasti siis tää on se
mihin käytännössä asiantuntijavaltaa tai niin kun
luottamus asiantuntijoihin käytännössä perustuu, että
luottamuksessa aina kyse siitä, että sä odotat, että joku toinen
taho toimii vähän niin kuin sun etujen mukaisesti eikä ikään
kuin petä sitä luottamusta ja tärkeä elementti siinä on
tietenkin se, että pystyykö näitä tavallaan toimittamaan sen
mitä ne lupaa. Onko niillä kyvykkyyttä?
Niinku toimia sen mukaan? Esimerkiksi, jos sä menet
hammaslääkärille, niin on oletat että hammaslääkäri osaa korjata
sen sun reiän tai hoitaa minkä lienee ongelma sulla onkaan.
Ja tässä tavallaan. Sä luotat paljon enemmän
johonkin henkilöön, joka on sanotaan käynyt oikeat koulut ja
tehnyt hammaslääkärihommia 10 20 vuotta versus joku ihan random
tyyppi kadulta jolla nyt sattuu olemaan pora kädessä.
Niin tavallaan. Tässä on se niinku kyvykkyys on
erittäin tärkeä elementti tässä luottamuksessa ja se tietysti
sun pitää pystyä johonkin, että se tavallaan pelkkää puhetta
ehkä yhtään tekoon nimenomaan sille ja sulle ei oikeastaan
niinku merkitystä tässä kehikossa, että tavallaan just
sitten sen suhteen aikana sulla kertyy niitä havaintoja.
Millä sä pystyt ikään kuin verifioimaan niitä sun
aikaisempia odotuksia? Että OK tää kaveri lupasi sitä
tätä ja tota. Ja sitten kun sä oot tavallaan
noita yhteistyössä sen kanssa, niin pystyykö se oikeasti
toimittamaan sitä mitä se lupasi niin niiden observation kautta?
Kertyy evidenssiä siitä ja jos se on positiivista evidenssiä,
niin silloin luottamus kasvaa. Joo no sitten tää kakkonen miten
se nyt sanotaan benevento että hyväntahtoisuus se voisi olla
tavallaan sellainen niin kun. Mikä sun intentio että onko se
pahis vai hyvissä tai tai autatko sä niinku yhteistyössä
positiivista painetta niin no se on varmaan niinku tässä
tapauksessa. Se liittyy enemmän siihen, että
jos. Niin kun koetko mä että se
toinen taho johon mä nyt luotan tai en luota on hyväntahtoinen
mua kohtaan. Jos on hyväntahto niin mä oon
paljon niin kun paljon todennäköisemmin luotan häneen.
Kun versus jos mä koen, että hän on mahdollisesti pahantahtoinen
tai kilpailija tai joku tämmöinen, mikä tavallaan
varmasti niin kun heijastelee esimerkiksi erilaisia intressejä
tai. Tai täysin erilaiset näkemystä
asioihin eli totta niinku jos sä mietit.
Henkilökohtaisia suhteita vaikka.
Niin, ethän sä halua olla tekemisissä ihmisten kanssa,
jotka on ilkeitä ja pahantahtoisia isoa kohtaan vaan
sä haluat mieluummin olla tekemisissä sellaisten kanssa
jos jotka on hyväntahtoisia jotka on hauskoja joiden kanssa
ellei sitten joku frendi joka on tietyllä tavalla
complementaryisesti täysin eri mieltä sun kanssa että sulla
tavalla tulee syntinen. Kyllä noita tähän tää on tää
elämän kauneus että on aina aina paljon ne niinku eri vivahteita
näissä asioissa että kaikki ei tai asiat ei ole itsestään
selviä vaan voi olla monta variaatiota näiden 2 välillä ja
se varmaan voi vaihdella. Just niin, kun aiheeseen
liittyen voi olla tota, siis päästään myöhemmin tuohon
yhteisölliseen tasoon, niin vaikka vihreät ja persut
tietyllä tavalla ruokkii toisiaan kun ne juttelee polar
asiasta. Mutta sitten tää viimeinen sä
käytit vähän eri sanaa kuin integriteettiä, mutta eikö ole
integriteettiä on semmoinen niin kun katsotaan käsite jonka alle
menee paljon eri tekijöitä. Mä sanoisin että ne päätekijät
on yhteiset arvot. Ja yhteiset toimintatavat eli
totta kai sun on paljon helpompi luottaa taas toiseen tahoon jos
sä koet että te ajatte samanlaisia asioita, teillä on
samanlaiset arvot ja että ne toimii niinku samanlaisten
periaatteiden mukaan missäkin puhut siinä sun mä itse asiassa
kirjassa kätevästi periaatteellisuuden arvon
jossain algoritmia, eli tavallaan arvo on se niinku
tavallaan väite teemme eettisiä asioita tuota pelastamme luontoa
ja sitten tota periaatetta sitten käytännön
valintatilanteessa. Noudatatko sitä arvoa jolloin se
vasta niinku on. Periaatteessa kyllä eli mä en
niinku yhdistä nää periaatetta sun konseptiksi sitten
principles jos siinä oli aika paljon yhteydestä löytyy ja
tästä sitten näistä löytyy sitten jonkinlainen
luottamustili sitten ja sitä voisi niinku numeerista
koirallakin mitata. Sitten jos olisi olisi nyt niin
kun niin hyvä mut varmaan siihen se jää aika hahmoiseksi.
No ei itse asiassa no on tuossa tavallaan siis se mun kirjahan
pohjautuu erinäisen statistiikkaa luottamuksesta eli
kyllähän sitä pystyy mitata erilaisilla kyselyillä ja siis
se on tavallaan se hälyttävä lähtökohta.
Toki kirjalle on se, että kun sä katsot erilaisia eri länsimaita
varsinkin jenkkejä, mutta samalla tavalla näkyy myös
euroopassa niin kaikennäköiset luottamus.
Numerot on mennyt jo vuosikymmeniä alaspäin, mikä
alkaa näkyä sitten varmaan yhteiskunnassa mennään yhteisöön
niin kuitenkin sulla on sitten semmoinen välilukuja siinä, että
kuinka tavallaan yksilön luottamus.
Öö koulutuksen perheen oppimisen ehkä biologian kautta muodostuu
niin oliko siellä tavallaan silloin niinku vaan, että se
tietysti voi mennä vinoon jos sä oot niinku ihan kauhea
ympäristökasvat niin nimenomaan. Siis sehän on se ensimmäinen
asia mikä vauva oppii kun se tulee maailmaan käytännössä
ainoa mitä se oikeastaan observoi, niin sen vanhempien
toiminta ja se miten tavallaan luotettavia huolehtivaisia.
Ne vanhemmat on suhteessa siihen lapseen niin sehän heijastuu
sitten sen nyt tavallaan sehän koodaa sen lapsen käytännössä
sen odotukset maailmasta. Ne niin kun ensimmäisten vuoden
vuosien kokemukset hyvin voimakkaasti.
Ja jos niinku vanhemmat on ollut huolehtivaisia ja luotettavia ja
niin kun pitänyt konsistentti huolta niin sehän koodaa
semmoisen positiivisen odotuksen maailmasta.
Versus jos sulla on joku vähän epäonnisempi perhe jossa.
Sanotaan vanhempi. Tämä niin hyviä on paljon
riitoja ja on heitteillejättöä ja hyväksikäyttöä.
Ja mitä lienee pahoja asioita, niin sehän tietenkin värittää
sen niin kun öö lapsen maailmankuvan hyvin voimakkaasti
ja saa sen myös luottamaan muihin ihmisiin.
Ei pelkästään vanhempiin, mutta myös muihin ihmisiin
huomattavasti vähemmän, koska se on niinku siellä pohjalla on
tää. Tää odotus.
Ja tästä on siis paljon psykologista tutkimusta.
Otetaan tähän mun piti ottaa tää onko, mutta hyökätään suoraan
tota mä pistin sut tota kuuntelee tän rutger bregman
hyvän historian ja tätähän täällä nordic business forumin
kakkospuhuja tän juvalla harrin sapiensin kirjoittelen kanssa ja
hänhän on niin kun tämmöinen hollantilainen.
Tuota ilmeisesti vasemmistolaistaustainen, mutta
hänen tää kirja periaatteessa kumoaa aika ainakin hänen
mielestään paljon tätä oletusta. Ihmisten niin kun hopeisista.
Sivistyksen ohuesta pintasiilausta teoriasta eli
paljon tämmöiset niinku kokeet ja tavallaan tota ei ole
replikoidavissa. Jos esimerkiksi tämmöinen
stanford prison achievement on niin kuin ilmeisesti pahinta
niinku roskaa mitä niinku löytyy, että tavallaan olisimme
luontaisesti sadisteja tai pahoja niin niin eli tavallaan
natureasetta tota. Onko se nyt ihan noin, että
olisiko kuitenkin meidän biologinen koneisto kuitenkin
koodattu aika hyväksi ja sitten pitää aika paljon niinku vääntää
sitä että se vääntyy. 2 no siis lähtökohtaisesti joo mä oon
samaa mieltä. Ehkä tää bryggmanin
argumentointi oli aika värikästä ja mun mielestä ei välttämättä
aina niin. Osuvaa mutta siis
lähtökohtaisesti. Kyllähän kaikki varmaan
mieluummin haluaa olla hyviä ja hyvinvoivia ja ja kukoistavia
ihmisiä ja. Harvemmin sitä tapahtuu jos sä
oot vaikka murhaaja tai jossain ranskassa konfliktissa ja niin
poispäin. Totta kai se on niinku mun
mielestä luontaista, että ihmiset haluaa pois siitä.
Mutta onhan se myös väistämättä selvää, että ihmisillä on
erilaisia intressejä, jotka johtaa niitä erilaisiin
konflikteihin. Ja siitä ei välttämättä päästä
myöskään pois ja ja niin kun kyllähän sattumallakin on tosi.
Joo paljon vaikutusta ihmisen elämässä, mikä saattaa muokata
ihmistä niin kun negatiivisesta sen verran mä pistäisin ehkä
tätä nyt vanhempien parkoja itsekin tietysti on semmoinen.
Ehkä mä nyt tää vaan niinku oma kopautus, mutta tota sori vaan
lapset, mutta tota että kuitenkin siis se että ei niin
aikuisiällä on paljon enemmän merkitystä kun varhaislapsuuden
ja ja tietyllä tavalla sitten tää teoria että kun ihmiset
joutuvat tavallaan jengeihin tai klikkeihin tai poliittisiin
ryhmiin tai identiteetti kupliin niin niin sen sisäinen
lojaalisuus. On niin vahva, tavallaan hyvä,
hyvä intentio. Pitää sitä omaa niinku
identiteettiryhmään niinku kunnia pystyssä niin se ajaa
enemmän päälle tekemään pahoja asioita hyvästä intensiivistä
kun kun ehkä sitten lapsuus mut sä et sä värähdys tähän
lapsuuden vanhempien niinku tuota anteeksi mä ajattelen että
se nimenomaan sen lapsuuden merkitys on merkittävämpi kuin
sit. Mutta ehkä OK, mutta ehkä tai
kohtaan, koska se, että teini teinit kuitenkin poimii sen
tupakoinnin, niin ihan pelkästään tota niinku
vertaisilta. Ehkä se mun ajatus oli tässä se,
että tavallaan ne. Kaikki ne aikaisemmat kokemukset
värittää sitä, niinku sitten jälkeenpäin tulevaa
kokemusmaailmaa niin merkittävästi, että tavallaan se
aikaisten kokemusten. Merkitys on sitä kautta vähän
voimakkaampi, vaikka siis totta kai hankki onnellinen.
Ei totta kai totta kai niin, siis toi on niinku se silver
lining tässä, että ikinä ei ole liian myöhäistä niinku kehittyä
parempaan suuntaan ja fiksataan asioita onneksi.
Mut no joo joo, mut laittakaa kuulijat katsojille tietää miten
tää muuten siis menee että onko pian setting kehitysteoria
kumottu vai vai tuota ollaanko me hyviä vai pahoja ja muuta
niin mielenkiintoinen kysymys nostaa nyt kuitenkin sitten kun
ollaan aikuisia ja yhteisössä identiteettipelissä niin miten
tää tavallaan teoria sitten nostetaan yhteisötasolla
kostamuksen teoriassa se on se siis sehän nostetaan monta eri
reittiä eli se on kun sitä asiaa alkaa miettimään niin
luottamushan on käytännössä. Välttämätöntä kaikelle
vapaaehtoiselle yhteistyölle enemmän tai vähemmän.
Niinku että jos sä haluat olla tekemässä joidenkin ihmisten
kanssa, niin lähtökohtaisesti sun pitää luottaa niin ainakin
jonkun verran ei välttämättä niinku 100 pinnaa.
Mutta sulla pitää olla ainakin semmoinen perustaso.
Ja yhteisössä yhteiskunnassa kaikki asiat tapahtuu enemmän
tai vähemmän yksin. Se kukaan ei rakenna
yhteiskuntaa istumalla yksin jossain metsässä omassa
mökissään se ei ole yhteiskunta, se on vaan joku yksinäinen hörhö
jossain mökissä. Aa ja tää taas tarkoittaa sitä,
että kaikki asiat missä ihmiset käytännössä on jossain määrin
tekemisissä toisiinsa niin on ainakin jollain tasolla
luottamuksen värittämiä, mutta se on ehkä helpompi.
Tavallaan meillä vähän konkreettisempia esimerkkeihin
tässä, niin kun yksi asia on se niinku tiedon merkitys, mikä on
mun mielestä merkittävä juttu ja sitten no taloudesta voidaan
vaikka käydä paljon hyviä esimerkkejä, mutta esimerkiksi
jos ajatellaan miten tieto on syntynyt.
Niin käytännössä melkein kaikki asiat mitä me opitaan elämässä.
Aika harva niistä asioista on semmoisia asioita mitä mä oon
itse keksitty, vaan useimmiten asiat on semmoisia mitä me
kuullaan jostain muualta opitaan koulussa niin poispäin ja
tavallaan se, että pidetäänkö me sitä asiaa totena tietona vai
niinku fake news siinä. Käytännössä itse asiassa
pohjautuu aika paljon siihen, että luotetaanko me siihen
lähteeseen ja samoin kun tehdään tiedettä niin nykyään
tieteenalat on todella voimakkaasti eriytynyt omiin
siiloihin. Ää, jossa niinku eri alojen
huippuja ekspertit toimii keskenään yhteistyössä missä ne
ei välttämättä itse pysty oikeastaan verifioimaan sitä
niin kun työtovereidensa panosta, koska se on jotenkin
niin spesiaalioitunutta kamaa, että sitten se mahdotonta
verifioida tavallaan muiden tuotoksia.
Jolloin sun täytyy vaan luottaa niihin muihin perustuen just
siihen, että mitä sä näet niiden taustan ja toimintatavat ja ja
näin poispäin. Toteuttaako ne hyvää
tieteellistä tavallaan toimintatapaa ja niin poispäin.
Mut joo joo päästään tuohon replikaatioon kriisiin tai
sitten vaan ajat uudestaan sen testin ja katso että oliko tää
bussit tietoa nimenomaan nimenomaan just näin itse
asiassa tekoa tai niinku koneiden käyttö siinä usein tää
niin kun psykologisen. Kysymyksen asettelen tekijä
niinku vaikutus on näissä niinku replikaattorithassa osoitettu
aika merkille, että sitten kun saadaan kone tekemään ne
kysymykset neutraalisti niin tota sitten ehkä eri tuloksia.
Mutta sitten tätä otetaan tämmöinen, d kuortane niinku
tavallaan kansalliselle tasolle eli sulla oli siinä semmoinen
graafi jossa oli tota kysytty ihan.
Ihmisestä kysymys, että tota oliko semmoinen että.
Kuinka luottamusta testattiin? Siinä siis oli.
Siellä oli useampaa tavallaan luottamus ikään kuin goverment
eli valtion kautta. Hallitus sitten oli luottamus
muihin ihmisiin ja luottamus mediaan, että se oli se
statistiikka kyllä. Ja kaikki ne oli meno rankasti
alaspäin ikävä kyllä, mutta joo ja pisti silmään että tää tota
sosiaalinen media oli pohdittiin kyllä kyllä netti oli aivan,
mutta sitä ennen oli tämmöinen niinku yleinen valtakunnan tason
kysely että luotat kuinka totena pidät väitettä, että ihmisiä voi
yleensä luottaa mitä sitten tota varoa ja siellä ainakin pisti
silmään että SUOMI ei meille korkealla, mutta norja kiina ja
saudi arabialla ei edellä toihan on erittäin joo toi oli paha
kysymys jäänyt pohtimaan tätä en jäänyt pohtimaan itse asiassa
joo mun olisi pitänyt sanoa sanoa että älä älä ota tätä.
Koska tää toi tää on iso mysteeri joka vain ohitin kyllä
mutta siitä päästiin pohtimaan tonne chorro y niinku joidenkin
tehtiin kanssa onnellisuuden kanssa.
Jos taas SUOMI on maailman ykkönen sinne ainakin tuossa
yksi testissä 5 vuotta kaikkeen niin tota luottamus oli mun
mielestä oliko se kolmanneksi merkittävin tekijät tavallaan
maakohtaisessa tasolla niin kun onnellisuuteen vaikuttavia
vaikuttavista tekijöistä suomessa on korkea.
Luottamuskorkeus onnellisuus ja mutta sitten päästäisiin ehkä
tähän niin kuin group out groupiin että ollaanko me vaan
niin pirun homogeenisiä, että meillä ei ole päässyt
muodostumaan niinku luuppeja? No se tavallaan varmaan
vaikuttaa asiaan ainakin jossain määrin.
Siis voitko kuvitella siis verrataan vaikka jenkkeihin niin
laitetaan tämmöinen kuvio niin tää on aika kaikki ei
välttämättä tiedäkään tätä, mutta sitä polarisointi on
niinku sitä pystyy tähtäämään koska siellä on demokraatit
republikaanit. Mitäs tässä kuviossa niinku
tapahtuu? Eli joo siis siellähän niin kun
on ihan viimeisen parinkymmenen aikaan tapahtunut aikaan
radikaali kehitystä tässä molemmat tavallaan.
Ideologiset leirit on etääntynyt tosi voimakkaasti toisistaan,
että kyllähän sitä nyt näkyy euroopassakin, mutta se vaan
näkyy ehkä eri tavalla, koska on monipuoluejärjestelmä ja se
heijastuu enemmänkin siihen puoluejärjestelmän muutokseen
kun. Kun mihinkään muuhun, mutta tota
tai puoluekentän muutokseen. Niin mutta siis tuosta toi
samuli pahalahti kysyi tuolta neuvottelija ryhmässä, tai eikö
tää luottamuksen heikentyminen ehkä johda polarisaation eikä
toisinpäin eli polarisaatio luottamuksen heikentymiseen,
että onko tää kauhu säätiö korrelaatio on mielenkiintoinen
kysymys. Jos siis ajatellaan mitä
polarisaatio on, niin eikö ole tavallaan niinku sitä, että ne
leirit just etääntyy ja ja niinku mielipiteet kärjistyy
tavallaan suhteessa siihen toiseen osaan luottamus omaan
leiriin ehkä kasvaa. No se yhteiseen leiriin pienenee
niin ehkä just näin, mutta siis sen mä näkisin, että se johtuu
just kun. Yks luottamuksemme näistä
peruspalikoita oli tää integriteettiä jonka alla oli
arvot ja yhteiset toimintatavat. Ja mä näkisin että tää
heijastelee sitä arvomaailmaa erkaantumista mitä taas täytyisi
nimenomaan on vahva integriteettiä omille.
Joo joo varmasti varmasti ja kun se arvomaailma on erkaantunut
niin se polarisaatio on sitä myötä noussut ja sitä vaikeampi
on enää hoitaa yhteisiä asioita, koska tavallaan eri ryhmien
näkemykset siitä että mihin pitäisi, mihin mihin suuntaan
tässä nyt oikeasti pitäisi mennä on täysin erilainen, niin sitten
se on vaikeampaa ja vaikeampaa tehdä yhteistä politiikkaa.
Ja sitä myötä se polarisaation kasvanut, että mä näkisin, että
se polarisaatio on seurausta. Sekä sekä polarisaation kasvu
että luottamuksen väheneminen on seurausta siitä, että
arvomaailmat on erkaantunut. Se on tavallaan se mun näkemys.
Saako niitä sitten arvomaailma. Niitä saisi tietysti
totalitaarisesta yhteyttä. Valitaan vaan toinen leiri ja
sanotaan, että on ainoa mihin sä uskot.
Nimenomaan se on se kiinassa ja saudi oopperassa tapahtuu tätä
kyllä. Joo eihän ehdottomasti siis
näinhän se menee useimmiten, että kun ei ole tavallaan sitä.
Vahvaa niin kun kansan keskuudessa vahvaa vahvaa
yhteistä arvopohjaa ja vahvaa yhteistä näkemystä, niin
sittenhän se herkästi johtaa siihen, että ainoa mikä pitää
sen paikan kanssa on tavallaan raaka vallankäyttö.
Eli se on ehkä se mun ajatus mitä mä tuossa kirjassakin
esitän, että siis demokratia on yleensä alkanut aika pienissä ja
yhtenäisistä kommuunissa, niin kun kreikan kaupunkivaltio tai
rooma rooman tasavalta aikoinaan.
Tai tai eurooppalaiset eli tota noin tota tuolla ukraina venäjän
alkoi sieltä kyllä kyllä. No joo, mutta kuitenkin ne on
ollut yleensä pieniä paikkoja, kun taas sitten tämmöiset
isommat imperiumit on yleensä. Ollut todella niin kun
heterogeeninen porukka, jota on oikeastaan pitänyt yllä, vaan se
tavallaan imperiumin keskuksen vallankäyttö, joka on perustunut
puhtaasti voimaan tai sitten assimilaatioaan, että yksi
teoria on tässä niinku. Venäjänkin tota espansiossa tota
reuna alueita ja sitten pistetään ne tuota sotilaiksi ja
heitetään tota seuraavaan sotaan tota ja sitten säästetään tätä
ydin porukkaa moskovan ja pietarin.
Tätähän rooman valtakunta valtakunta teki paljon samaa
juttua ei pitäisi nauraa, mutta tota osittain toi siinä muuten
siis bäckmanin kirja alkaa siis sillä, että sanottiin että tota
toisen maailmansodan aikana oli tämmöinen niin kun olettamus
että kun hitler pommitti britanniaan niin se niin kun
tuhoaisi moraalia ja sitten taas tota niitä psykologisia ja tota
analyyseja ja niinku peiteltiin sitä tavallaan tehtiin ihan sama
sitten Saksalle ja molemmat oli tehottomat.
Ei toiminut siis siviilien pommitus että että tavallaan tää
venäjän doktriiniin mun mielestä vähän niinku elää tota.
Tota ajattelua, että niinku hyökätään siviilien kimppuun,
mutta todennäköisesti se vaan lisää niinku ihan varmasti esiin
jotain. Joo, ihan varmasti näin siis mun
mielestä toi esimerkki oli vaan siinä bryggmanin kirjassa
jotenkin erikoinen. Tavallaan sä yrität todistaa
ihmisten hyvyyttä, sillä se sama aikaan kun 50 miljoonaa ihmistä
kuolee sodassa niin että sitten kun koska niitä jotain siviilejä
pommita eikä ne ollakaan enää kanavan kesken se bändi brothers
eli tavallaan sä vedät yksi tavallaan sulla on tavallaan
sota eetos, että tavallaan se siellä rintamalla siellä niinku
että hyvin lojaali. Kyllä kyllä niin kuin
ehdottomasti ja ja soto väreillä että se on.
Se on sitten tavallaan se selitys, että aina kun sulla on
tavallaan se todellisuus missä sä elät jos sä sulla on niin
jaetut arvot ja periaatteet se se tavallaan toimii tietyllä
tavalla. Pahus niinku hyvyyden kaavalla
kuitenkin kyllä kyllä. Joo siis toi mielenkiintoinen
ilmiö sitten siinä on kanssa ehkä.
Tavallaan jos halutaan yössä ja tuohon juttuun niin pitää
muistaa se tietenkin, että mitkä on insentiivit missäkin
tilanteessa, että jos sä oot jossain rintamalla tai jos sä
oot pommituksen kohteena niin yleensä se on yksilön kannalta
parasta tehdä yhteistyötä koska niinku se on paljon parempi
sillä on niinku sun selviytyminen ja menestyminen on
paljon todennäköisempää versus se, että sä lähdet sooloilemaan
tai tai lähdet rintamakarkureita sotaan, mutta sen takia että
siinä on niin kun siinä on monia eri tekijöitä jotka ohjaa tätä.
Mutta siis toi on varmasti tosi merkittävä.
Toi että jos sä käyt yksi läpi pahoja ja tiukkoja tilanteita
niin se hitsaa ihmiset yhtään. Ihan sama mitä ne on tavallaan
ajamassa, mutta onko tuosta siis tavallaan luottamuksen roolista?
Tässä nyt ehkä hyvä paha kehikossa, että jos sulla on se
tota se hobbeslinen sivistyksen ohut pintakerros, niin löytyykö
sieltä sitten joku ranskalainen ruso ruso sitten, että tavallaan
jalo villi joka sivistys on pilannut niin molemmissa
tavallaan niin kun on jonkinlainen tämmöinen niin kun
hyvyydestä. Kierroutuminen niin kuin ihmisen
tuota yhteisön lopullisuuden vuoksi.
Mutta tavallaan löytyykö tästä niinku luottamuksesta jotain
niinku. Noihin tavallaan
moraalifilosofia. No joo tietyllä tapaa koska mun
mielestä se niin kun hobbesin ajatushan oli se että että ilman
keskusvaltaa ja valtiota eli leviää tania olisi kaikkien sota
kaikkia vastaan, mikä nyt on ehkä aika pitkälle vedetty
juttu, mutta siinä on. Tietty logiikka mun mielestä,
että tavallaan jokuhan meillä ajaa yhteistyöhän on yksi asia
on tietenkin se, että ihmiset on luontaisesti sosiaalisia ja
tykkää olla toisten kanssa, että se siinä on paljon luontaista.
Mutta sitten on tietenkin se tilanne, että on olemassa
kaikennäköisiä venäjä ja muita, jotka saattaa hyökätä, jolloin
sun on vaan pakko tavallaan oman turvallisuuden takia mennä yksi
sitten tää täähän on se niin kun hobbesin ajatus, että koska on
olemassa tällaisia niin kun. Tahoja, jotka saattaa käyttää
voimaa sua vastaan. Niin sun on pakko liittoutua
muiden kanssa. Mikä tavallaan.
Jos nyt ajatellaan miten tää liittyy luottamukseen?
Niin no yksi oli tietenkin se hyvä ja pahantahtoisuus.
Sä luotat paljon enemmän niihin jotka saa koet hyväntahtoisia
sua kohtaan. Eli sä haluat varmasti olla
tekemisissä sellaisten kanssa jotka sä koet että oot on
hyväntahtoisia mutta. Öö joo sitten mä ehkä nostaisin
tässä tuo h teoria niin mulla on ollut tästä tota asema ugly ja
robinsonin on tää cape kapea käytävä kirja, niin siinä just
tota hopeista teoriaa otetaan nyt tää tavallaan niin kun se on
nimenomaan ei ehkä niinkään valtio vaan niinku hyvät
instituutiot jotka tavallaan sitten niinku yhdistää ja tuo
luottamusta siihen systeemiin ja sitten nää instituutit voidaan
myös korruptoida eli tavallaan sulla voi olla niinku huono
huono poliittinen johto tai korruptoitu se ne että niin kun
eliitti joka tavallaan pilaa hyvän hyvän jutun.
Kyllä ja sen vuoksi ne pitää olla vastassa niinku myös sen
mikrotason kansalaisyhteiskunta, joka yleensä demokraattien
kautta pistää ne tota niinku ruo.
Mut sitten kyllä pitää olla joku tavallaan ei, ei voi olla
rajatonta valtaa, koska muuten se joo eli luottamus hyvä
kontrolli parempi. Tää oli muuten siis leninin
väitetty satoja väliin, mutta tota siitä voisi ehkä niinku
toiset gradun gradun aikoinaan tosta basel kolmosesta että
joskus nää niinku tota instituutiot kun te pankit niin
niin ei voi ihan vaan niinku vaan luottaa että sulla pitää
olla joku baselin kehikko tai tai joku muu eli sulla pitää
olla jonkinlainen joka aika kaavamainen systeemi joka estää
sen että tavallaan molemmat siis taidon.
Koko pankkijärjestelmän on tää nyt menee vähän sivuraiteille
ehkä, mutta siis pankkijärjestelmän on hyvä
esimerkki luottamuksesta on niinku mikä tuli esiin
finanssikriisissä. Esimerkiksi sehän kärjistyi
siinä tilanteessa kun kaikki tiesi että pankeilla on näitä
subprime kiinteistö. Lainoja taseessa ja että ne olit
täyttä roskaa ja jengi ei oikein tiennyt että tavallaan kenen
tase kestää niitä alaskirjauksia mitä on tulossa ja sitten kävi
ilmi että lehman brothers oli. Yksi tämmöinen prime suspect.
Jolloin kävi niin, että sitten muut pankit lopetti tän lyhyen
ajan laittamisen. Lehman brothersin mikä sitten
taas karisti sen kriisin eli tavallaan se luottamuspula
lehman brothersin lehman brothersin kohtaan kärjistyi sen
koko finanssikriisin ja ja aiheutti sen.
Aa niin kun nää pahimmat hetket sitten tässä finanssikriisissä,
mikä on tavallaan klassinen esimerkki.
Normaalistihan puhutaan pankkibank eli kun.
Aa. Tavalliset retail
kuluttajaasiakkaat. Jos ne olettaa, että pankki on
nyt huonossa tilanteessa eikä välttämättä selviä niin niiden
insentiivi on tietenkin. Käydä nostaa kaikki rahat pois
sieltä pankista. Ja kun ne sitten lähtee
nostamaan kaikki rahat pois täältä pankista, niin sehän ajaa
sen pankin akuuttiin kassakriisiin ja vielä sen alas
niin sitten tää niin kun klassinen just tää luottamuspula
pankin vakavaraisuutta kohtaan on klassinen syö erilaisille
finanssikriisiäille. Ja tavallaan tää barcelona 3
sääntely on pyrkinyt nimenomaan kasvattamaan niitä
vakavaraisuusvaatimuksia kaikkia muita.
Sitä kautta, että se olisi vähän.
Ei olisi niin todennäköistä, että.
Että kävisi tällaisia niin kun tulisi tää luottamuspula
pankkeja kohtaan ja tulisi näitä finanssikriisejä.
Ja sitten se toinen puoli siinä, mitä mä hyvin hyvin sä onnistuit
kaivamaan jostain historian havainnoista mun gradun, mutta
sitten se toinen puoli tästä sääntelystä oli tietenkin se,
että minkä mä muistaakseni jos mä muistan oikein mun graduni.
Seuraamus tästä on se, että pankkien kannattavuus tulee
romahtamaan tän pääasiassa sääntelyn muoto ja niin on myös
käynyt ainakin monille eurooppalaispankkien, koska ne
on paljon rankemmat niitä vakavaraisuusvaatimuksia ja
paljon niiden pitää pitää ikään kuin kassaa paitsi niille
pankeille jotka on mennyt meni varainhoitoon kuten vaikka
nordea sitten tapahtui paljon kolmanneksi suurin tota no
sitten toinen seuraamus oli kanssa se, että kun nää
vakavaraisuus ja muut compliance vaatimukset nousi todella
paljon, niin se käytännössä tarkoitti sitä, että.
Öö oikeastaan ainoastaan isommilla pankeilla oli enää
varaa sellaiseen hommaan, että se niin kun jäädytti sitä
kilpailua aika paljon sieltä. Niinku pienemmästä pankkipäästä
ja nosti niitä skaalaetuja tosi voimakkaasti koko
pankkisektorin, mikä tarkoitti sitä, että nyt meillä on
entistä. Keskittyneempi entistä enemmän
semmoisia jättipankkeja, jotka on kaikki tavallaan
systeemisesti merkittäviä, että toi on sitten taas kääntöpuoli.
Tuosta on sitten toisaalta. Vähemmän tarvitsee käyttää
luottamuksen tota ylintä koria eli tota big to fail.
Tavallaan ne kortin kautta tulevaa keskuspankin pelastusta
tai valtion pelastusta. Että sitten ollaan nyt toivon
mukaan nyt sitten siihen saatu suojattu veronmaksajan paristoja
hieman edellä systeemi. Mut siis tää finanssijärjestelmä
on jännä koska kaikki niinku isoimmat tuotetaan.
Ne siirtyy tällaisiin, ei reagoituihin segmentteihin ja
sitten sulle syntyy kaikennäköisiä kryptoja ja
kaikkia muita täysin reagoimattomia kenttiä jotka
kasvaa valtavasti ja sitten. Määräaikaista jossain vaiheessa
räjähtää ja tää jotenkin tää sama kuvio toistuu niinku.
Paljon tehdä se maailmassa. Joo olisiko sulla tähän loppuun
sitten jonkinlaisia käytännön sovellutuksia luottamuksesta tai
tavallaan jotain mitä havaintoja sä löysit kirjasta?
No toi on hyvä kysymys. Siis jos mietitään valtion
tasolla, niin yksi avaintekijä oli tietenkin tää kyvykkyys mikä
tavallaan. Tietenkin tarkoittaa sitä, että
koulutus. No se on vanha juttu, että
koulutus on tärkeä asia valtion kannalta, mutta se on tärkeä
asia myös luottamuksen kannalta, että ihmiset on hyvin koulutettu
ja niillä mitä enemmän ne on, mitä enemmän ihmiset tietää ja
osaa sitä enemmän annettavaa niillä on toisilleen, sitä
enemmän ne voi luottaa. Sitä herkemmin ne saa jotain
irti sosialisointi ja niin pois päin, eli tavallaan koulutukseen
panostaminen on lähtökohtaisesti hyvä ja asia ehkä se mitä mä
huomioin siinä kirjassa on se, että.
Se on toinen kysymys, kun nyt talous kehittyy voimakkaasti
digitalisaatioon ja kaiken muun myötä, että kuinka paljon tää
nykyinen yliopistojärjestelmän oikeasti vastaa siihen tavallaan
nykytalouden tarpeisiin. Vai pitäisikö olla vähän
joustavampaa ja ehkä jopa lyhytaikaisenpaa ja käytännön
läheisempää koulutusta esimerkiksi niin, kun koodauksen
harjoittelu ja niin poispäin. Tätähän on syntynyt paljon ihan
tavallaan grass roots tasolta itsestään kaikennäköisiä
koodarikouluja ja kaikkea muuta, mutta se ehkä niin kun.
Antaa aihetta pohtia uudestaan niinku koulutusjärjestelmään
laajemmin. Joo siis nythän suomen nää pisa
tulokset on heikentynyt, koska meillä korkeakoulutettujen määrä
ei ole noussut läheskään samalla vauhdilla kuin OEC edessä.
Ja ja tota siinä osittain meriselitysksena on se, että me
ollaan tota menty enemmän niinku ammatillisiin opetukseen tän
niinku tavallaan yleissivistykseen korkeakoulun
niin kun kustannuksella ja tietysti voi olla tässä on
puolensa siis työelämä tarvitsee tekijöitä eikä eikä filosofeja.
Tällainen niinku pohja pohja yleissivistys olisi hyvä saada
pohjalle niin kun antiikin aikana.
Joo ehdottomasti kyllä se on. Se on paha kädenvääntö, että
mikä on tavallaan kuinka paljon pitäisi miettiä sitä
yleissivistystä ja kuinka paljon pitäisi miettiä sitten käytännön
asioita. Maine pitää ansaita
jonkinlaisella niin kun tota uhrauksia kuitenkin että
tavallaan että että tota tavallaan tietysti signaali
arvosti. Joo joo, ehdottomasti siis no.
Jos sä oot pienessä yhteisössään mainettaan tosi helppo tavallaan
kaikki tietää kaikki tuntee sut ja silloin ei ole tavallaan
riippuen siitä että mitä sä oot toiminut.
Ne kaikki tietää että mitä odottaa, mutta sitten kun on
tämmöinen laajempi yhteiskunta niin silloin käytännössä
tuntematon kaikille eri tahoille pois lukien pieni.
Pieni piiri joka tuntee sut mikä tarkoittaa just sitä, että
sitten just kaikennäköiset yliopisto todistuksella
työpaikoilla. Mitä sä oot aikaisemmin käynyt
ja niin poispäin niiden tavallaan signaaliarvo.
Tavallaan signaaleista sun luotettavuutta ja mainetta niin
poispäin ja tietenkin sitten kaikki interaktiot vaikuttaa
myös mitä sä oot aikaisemmin työelämässä toiminut nykyään.
Sana myös kiirii sitä kautta, mutta tai julkiset referenssit
joudun sanomaan hyvin kyllä kyllä se on erittäin
merkittävää. Ja tosiaan tää kirjan saa tuolta
amazonista helpoiten se on englanniksi joo vielä käännetty,
mutta me ollaan ollut tosiaan vieraana martin, mikael, lilius
ja me ollaan keskusteltu sun kirjasta tota joka käsittelee
luottamuksen konseptia. Kiitoksia kiitos.
Ja jos nyt sen verran luotitte, että täältä tulee hyvää sisältöä
jatkossa niin laittakaahan tää tota kanava tilaukseen ja
paraikaa muuten sitä siis tilausnappia niin saatte kaikki
uudet jaksot tulemaan. Kiitoksia kiitos.