Että tietenkin asunnon hinnat ne tippuu nopeampaa kuin ne tippuu
suomessa ja sitten siellä on tää koko kiinteistösijoitus skene.
Jos katsotaan tukholman pörssiin, sehän on ihan eri
luokkaa kuin mitä se on helsingin pörssissä ja se
nimenomaan taas credit swissin standardilla eli per aikuinen ja
dollareissa niin sitten kahdensadantuhannen erosta niin
on satatuhatta on näitä eläkevaroja mitä löytyy sieltä
ruotsalaisten kotitalouksien taseista, mutta sitten siinä on
se ero on että on vielä kuitenkin 100 t ja se kertoo
sitä että on sitä varallisuutta. Selvästi enemmän.
Enemmän siellä tota ruotsissa me ollaan vieraana lasse corin
aktian pääekonomisti. Tervetuloa kiitos paljon.
Mä bongasin sun tota twitteristä kun se se tota käsittelit SUOMI
ruotsi maaottelua ja on mulle aina niinku mielenkiintoinen
aihe ja mehän ollaan molemmat siis sillä, että kulmassa on
ollut tuolta skandinaviska enskilda.
Bankenissa alla oli joskus viettää kiviä niin tota
siellähän sitä joutuu ottamaan kantaa siellä wallenbergien
linnakkeessa ja eikö sulle hyvät vibat siitä kyllä kyllä, mutta
siis mulle jäi niistä ajoista oikein hyvät muistot ja se oli.
Se oli myös mä tykkäsin siitä työstä.
Mä olin siis yrityspankissa suuri yritysrahoituksessa yritys
analyytikkona eli selasin yritysten tilinpäätöksiä ja tein
niistä analyyseja siinä oppi paljon ja se oli.
Kuten itse asiassa kaikki mun työt senkin jälkeen on ollut
niin hirveän monipuolinen, että joutuu tekemään vähän yksi jos
toista. Mulla on siis ollut paljon näitä
pääekonomistiteja joka jossain pörssipäivässä tai omalla
kanavalla niin tota usein ne on semmoisia vähän niinku käsiksen
puurtajia jatkaa vaikka järjestö ekonomeja ja tai pankkien
ekonomistit ja sitten niin kun kohonnut sinne pääekonomisti
sfääriin. Mutta sä oot mennyt vähän tätä
tuon kaupallisella puolella ja miten tää nyt näin meni.
No mä mä. Suoraan vastata.
Miten tässä nyt näin kävi, niin sitä mä en osaa osaa antaa.
Siis mä oon opiskellut kansantaloustiedettä.
Mä oikeastaan lähdin alalle osakesijoittamisen kautta.
Äiti aikoinaan vähän innosti mua.
Olisiko ollut vuonna ysiysi, että osakesäästämiseen ja
osakemarkkina ja siitä lähti sitten kiinnostusta taloutta
kohtaan ja ain sitten lukion jälkeen hankenilla opiskelemaan
kun hankkeille kun tulin niin oli sitten tämmöinen että
rahoitusta ja yritysjohtamista. No se siinä aika nopeasti
muuttui sitten kansantaloustieteen ja
rahoituksen tilastotiedettä. Luulen että se numeropuoli veti
veti aika pitkälle, mutta. Mutta joo sieltä mä luin, että
kun se sitten vaikutti myös se työelämään, että että halusin.
Tota tai niinku pankkipuolen työt yritysanalyysi niin se se
oli kiinnostavaa ja se sitten ajoi siihen sille puolelle ja
sijat sitten kun mä tein monipuolisia töitä siellä
katsottiin vähän vähän tota se SV, llä niin myös mä katsoin
pankkeja ja pankkisektoria ja sen myötä sitten se puoli.
Alkoi myös kiinnostaa. Mä hakenut finanssivalvontaa
pankkia analyytikoksi ja finanssivalvonnasta sitten kun
siellä oli aika aika niin ollut mähän hakeudun OP ryhmään myös
pankkien oli juoksu, mutta se olisi enemmän semmoista
kilpailija analyysiä. Jota tuotettiin sisäisesti
sitten sisäiseen käyttötarkoitus mitä kilpailijat tekee ja
seurattiin heidän toimia ja mutta tässä on niinku koko koko
matkalla niin niin myös se makrotalous on ollut hyvin läsnä
kaikessa tekemisessä ja. No sitten OP aikoina niin
headhunter soitti ja ja ilmoitti tästä nykyisestä pääekonomistin
tehtävästä ja meistä se ensimmäinen reaktio oli, että
että että nyt että onko nyt ihan katsonut mun CVN että että mun
LinkedIn profiilit että mitä mä oon aiemmin tehnyt, että
kyllähän on katsonut sen, mutta sehän on opiskellut
kansantaloustiede että joo, olen kyllä opiskellut ja ja kyllä mä
sitten hetken aikaa mietin että ole että onko liian isot
saappaat nytten ja just siitä näkökulmasta että osa sitten kun
olisiko kansantalous tiedä tätä niin.
He sitten tekee semmoisen ekonomisti työtä siitä hetkestä.
Tää on niinku pitkä pitkä tämmöinen ekonomisti ura, mutta
kyllä mä päädyin siihen, että on toi niin hyvä mahdollisuus, jos
kuitenkin se kansantaloustiede siellä pohjimmiltaan se, mikä
mikä se koulussakin kiinnosti, niin se myötä sitten ilmoitin
kiinnostuneisuuden ja sitten myös pääsin tähän tehtävään ja
ja olihan se mä sanoin että kyllä siinä on aika paljon
jännitti alussa ja ja joutui itselleen tämmösen pienen
orientaatiokurssi järjestämään aika paljon.
Kertasin kertasin niitä vanhoja oppeja ja ja luin kirjoja.
Hyvä kun oot tossa ja mä oon ton sulla on vähän samaa vikaa kun
sulla on kun kärkkäisen olli oli nordean tämmöinen niinku vähän
mikrobiomia niin sieltä tuli vähän samantyyppistä tota niinku
kiinnostavaa faktoihin ja sitten tota näiden vastassa että jatka
vaan sillä linjalla itse asiassa voitaisi ottaa muutamasta näistä
koppi eli tää SUOMI ruotsi maaottelu niin nyt näyttäisi
siltä että se ruotsalaisten kotitalouksien ja ja ja.
Ruotsalaisten tätä kiinteistösijoitusyhtiön niinku
tavallaan tää velan käyttö kruunun kanssa on mennyt aika
lailla isommalla tuota vivulla kuin suomessa niin minkälaisia
vaikutuksia tästä teesistä niin kun tulee ja eli siis
yksityinen. Tota yritykset lever sijaisten
kruunu, niin onko tää yhdistelmä jotenkin mielenkiintoisessa
kulmassa verrattuna sitten euromaan suomeen?
No on ja ei siinä on. Jos mietitään sitä lähtökohtaa.
Mikä on se että että niinku mä kirjoitinkin niin niin se on.
Se on vähän sama miltä kantilta katsoo, niin niin.
Ruotsalaiset on ne on vauraampia että sä et sitä tosiasiaa ei
pääse ei pääse tota ei yli eikä ympäri.
No mitä siellä nyt sitten viime aikoina on on tapahtunut niin.
Ehkä voi olla jopa jo jos on sitä luonnetta.
Ne voi olla jopa vähän vahingoniloinen kun kun palaan.
Puhutaan näistä varallisuuseroja niin olisiko nyt tulee itse
asiassa kävelemään. Nyt johtuen aika pitkälle tästä,
että siellä on on tota velkaa käytetty enemmän ja nyt kun
korot on noussut niin sitten se rasite kotitalouksille ja ja
myös osalle yritysten kiinteistöyritykseen se on.
Se on aika merkittävä ja nyt sitä itse asiassa sehän näkyy
nyt aika hyvin sitten siinä että että tietenkin asunnon hinnat ne
tippuu. Nopeampaa kuin ne tippuu
suomessa ja sitten siellä on. Tää koko kiinteistösijoitus
skene. Jos katsotaan tukholman
pörssiin, sehän on ihan eri luokkaa kuin mitä se on
helsingin pörssissä ja näiden yritysten osakkeita on tullut
paljon. Alex on myös kansallisesti
suosittuja osakkeita että että sieltä tulee kotitalouksien
varallisuuteen niin osumaan nyt sekä sitten asuntojen hinnoista,
mutta sitten tulee pörssistä myös koska se ne
kiinteistöyhtiöt on niin isossa painossa ja ne ottaa aika paljon
takkia tässä ympäristössä. Sinänsä siis toi kruunu vaikka
se kelluu niin korkopolitiikka, että jos niinku itse näyttää
siltä että fedin menee ensin ja EKP raahautuu vastentahtoisesti.
Tässä näin tota kruunu on sitten siellä tavallaan siinä
kolmantena vedettävänä, että joutuvat vähän isompia
veisaamaan, mutta kuitenkin sitten siinä niinku tää kruunun
markkina heilutella siihen jonkinlaista niin kun joustoa
hyvässä ja pahassa. No se tuo siihen jonkun verran
joustoa. Tuohan on aina sitten se mennään
vähän siihen ikuisuuskysymykseen että että onko ruotsi hyötynyt
siitä, että he ei koskaan liittynyt euroopan hyötynyt.
Ja no mä oon mä mä oon samaa mieltä kyllä, että kyllä he on
he ovat siitä hyötyneet mutta. Sitten voidaan.
No jos miettiä vaikka tanskaa, no heillähän on on valuutta
sitten sidottu euroa, mutta markkinat tietää, että niillä on
mahdollisuus lähteä irti, mutta siellä on että sielläkin.
Tanskallakin menee taloudellisesti erittäin hyvin
ja ehkä mä mun pointti siinä on se että siellä on on sanotaan
ruotsin talouden menestyksen taustalla on myös muitakin
tekijöitä kuin vaan se heidän valitsema valtapolitiikka haluaa
vähän tarttua. Niin on totta joo, että se on
niin kuin de facto simuloi euron vaikutuksia kun se on
kiinnitetty kapealla putkella ja se putki se tapahtuva heilunta
ei sinänsä ole mitenkään merkittävä mihinkään suuntaan.
Mutta niillä on kuitenkin oma tämmöinen niin kun kansallinen
lounari, että jos ajatellaan sellainen, että jos tuota
ravintolat saisivat vain käyttää tota lounareita maksuikkona,
niin toki toki sitten tota näiden lounailla jos kysyntää ja
sitten ravintolan niin kun ostovoima ohjattaisiin sillä
että kukaan ei niitä niitä sitten tota käyttäisi lounaita
mihinkään muuhun kuin suomalaisten ravintolaan tätä
palvelujen ostamiseen ja tää kruunu on eräänlainen
kansantalouden kokoinen lounari, vaikka se on kiinnitetty, niin
sillä on itsessään tämmöinen niinku karsinta hyötyä.
Eli eli. Tavallaan siis kotimaista
kysyntää nostavaa ja ja vienti tuotteiden ostoa vähentävää
vaikutusta. Ja mä en tiedä kuinka merkittävä
se on, että ja onko se lähinnä psykologinen ilmiö, kun se de
facto voit sen kuitenkin vaihtaa siinä rajalla.
Mutta on siinä nyt jotain merkitystä.
Siis tuollakin. Kyllä siellä voi varmasti
varmasti jotain merkitystä olla, mutta edelleen sitten jos
mietitään ihan talouksia ja katsotaan vaikka sitä
yrityskenttää että minkälaisia toimijoita vaikka tanskassa on,
niin siellähän on monia. Yrityksiä jotka on globaalisti
aivan huippuja ja tää kertoo mun mielestä sitä isompaa tarinaa
siitä, että talouden menestyksestä että siellä on
logistiikkaa, tuulivoimaa, lääketeollisuutta.
No sitten voisi miettiä kuinka paljon sillä on merkitystä, että
niillä kansalaisilla on siis myös enemmän niin kun nimenomaan
sijoitusvarallisuudesta ja varallisuutta ylipäätänsä.
Ja tää oli ehkä toinen niinku twiitti joka kiinnitti mun
huomion. Mä oon niinku cecile olla töissä
ja mun mielestä ghz vissiin tää global wealth database on.
Se on se paras vertailu koska se vertailee aikuistasolla tuota
yksilötasolla, kun esimerkiksi EKPN tietokanta vertailee
kotitalouksia, jossa on tahmainen määrä jäseniä.
Esimerkiksi suomessa yksi pilkku yhdeksänkymmentäviisi henkilöä
tällä hetkellä. No mutta french tietokanta on
taas semmoista tuota hyvin itse ruokkivaa dataa, että me oltaisi
jopa 200 t per aikuinen, jota siis on 4,1 miljoonaa suomessa
jäljessä kaikkia pohjoismaita ja sitten itse asiassa oltaisiin
niinku keskimääräisellä varallisuudella.
Meillä lähimmät verkot olisi portugali ja kreikka ja itse
asiassa koko läntinen maailma ja pohjoismaat olisi huomattavasti
meitä edellä, niin sulta löytyy tämmöinen SUOMI ja ruotsi
vertailu. Jos se sitten vähän vihjattiin,
että ei se nyt näin paha se tilanne ole niin avasi vähän
tota kelaa. Miksi, miksi mä ja vissiin
olemme ehkä väärässä? No me ette ole väärässä, kuten
mä sanon. Siis faktahan on se, että että
että muut pohjoismaat on vauraampia siitä, että siitä on
siihen debattiin. Onko turha käyttää aikaa?
Mutta sitten jos katsotaan verrataan nyt katsotaan sitä
SUOMI ruotsin eroa, koska sitä mä siihen mä käytin eniten
nimenomaan kansalaisista. Tai yleensähän katsotaan aina
niinku valtiota jostain kumman syystä kun me ollaan niin
sosialistisia täällä niin joo eli joo eli nyt katsotaan siis
yksilötasolla koteja. Kuinka paljon aikaa henkilöitä,
anteeksi henkilöitä, että kuinka paljon ihmisillä on on
vaarallisuutta eri muodoissa ja kuinka paljon ihmisillä on
velkaa eri muodoissa. Mutta joo, siinä on siellä on
muutamia semmoisia mielenkiintoisia.
Tekijöitä ja yks yks iso selittävä tekijä sille suomen ja
ruotsalaisen suomen suomalaisen ruotsalaisen varallisuuden
keskimääräisen eron, joka se oli noin noin kaksisataatuhatta,
niin on on eläkejärjestelmää ja se, että kun kansantaloudessa
puhutaan nyt kun raha rahoitustilinpito.
Rahoitustilinpito siis se laskee tasetta kansantaloudessa, että
että missä on varallisuus ja missä on vielä ja sitten se
jaetaan sektoreihin ja ja sieltä itse asiassa sitten kumpuaa tää
ero että miten eläkevarat mihin sektoriin.
Tilastoviranomainen kirjaa eläkevarat ja siinä on se iso,
että suomessa ne eläkevarat eli puhutaan näissä meidän
työeläkelaitokset niin ne kirjataan osaksi julkista
sektoria ja ruotsi sitten taas eläkevarat kirjataan osaksi
kotitaloussektorin näkyisi ja ihmisten niin sanotusti ihmisten
varallisuutensa ja mä sitten pyörittelin tuossa ja se jos
katsotaan ihan nyt mä katson. Mä laskin itse vielä uudestaan
sen niin että mä otin sen nimenomaan tän credit swissin
standardilla eli per aikuinen ja dollareissa.
Niin sitten kahdensadantuhannen erosta niin on satatuhatta on
näitä eläkevaroja mitä löytyy sieltä ruotsalaisten
kotitalouksien taseesta. Mutta sitten siinä on se ero on,
että se on vielä kuitenkin 100 t ja se kertoo siitä, että on sitä
varallisuutta selvästi enemmän enemmän siellä tota ruotsissa,
mutta siinä on itse siinä on siinä samaisessa raportissa ja
se itse asiassa yksi graafi mitä sekin on aktiivisesti
Twitterissä hyödyntänyt missä näkyy se aikasarja siitä
keskimääräisetvaraisuudesta. Ja siinä näkyy nimenomaan se
kahdensadantuhannen laitetaan kuvana niin tota eli 2 vuonna
2000 oltiin aika nipussa siitä ollaan jääty niinku kaikkia
muita pohjoismaisia tän mukaan niinku merkittävästi jälkeen.
Ja tää on itse asiassa se se mielenkiintoinen ja se vasen
laita siinä kuvassa eli 2000 luvun alussa niin me oltiin aika
rinnan rinnan ja itse asiassa oltiin jopa vähän edellä, koska
nyt jos tässä palataan tähän että siellä on niitä
eläkesäästöjä ruotsalaisilla niin jos tehdään se korjaus niin
me oltiin vähän jopa edellä ruotsalaisia.
Ruotsalaisia keskimäärin ja sitten kysymys tietenkin se,
että mitä sitten sen jälkeen tapahtuu, että miksi?
Miksi se ero sitten repesi niin suureksi?
Ja ja mun teesi on ollut siinä, että se on katsoen suomessa
nokia vuodet. Nehän oli mun mielestä
suomalaisen vientitalouden kultaa aikaa, että jos
katsotaan. Maiden vaihtotasetta, joka
katsoen siis se mittaa tuonnin ja viennin erotusta, että jos
vienti on suurempi kuin tuonti, niin silloinhan ulkomailta
virtaa rahaa kotimaahan niin sitten jos on toisinpäin että
tuonti on suurempi sillä rahaa virtaa vaan kotimaasta
ulkomaille ja. Nokian tarun päättymiseen kun
katsotaan virallisia tilastoja, siihen päätyy myös aika hyvin se
suomalainen vaihtotaseen ylijäämä eli se vientisektorin
suurin vahvuus eli sen nokian jälkeen siinä finanssikriisin
finanssikriisi. Ihan samaan samaan nippuun vielä
että kun katsotaan niitä tilastoja niin kaksituhattaluvun
ekat 10 vuotta niin meillä oli vahva vaihtotaseen ylijäämä
SUOMI vaurastui vientisektorin vientiyritysten kautta, mutta
sitten finanssikriisin jälkeen niin se vaihtotaseen ylijäämään.
Tänään on ollut se tippuu nolla. Se on ollut vähän negatiivinen
jopa ruotsissa se vaihtotaseen ylijäämä on jatkunut ihan
samalla tavalla tota samalla kelaa oli tuolla.
Itse asiassa mä oon ollut kaikki me podcastissa, että ollaan aina
niinku pyöritään toistemme vieraana niin futucastin
haastatteli mua ja ja siellä mä heitin tän kelan niin tota
sitten ne oli kysynyt tuota niin tota vesa vihriälä tätä että
miettinen puhuu tämmöistä ja se rupesi analysoimaan.
Se päätyi vähän samaan kelaan kuin sinä että vaihtotaseen
ylijäämä flippi voisi selittää tätä, mutta sitten mä lähdin
miettimään sitä että tässähän on kysymys niinku yrityksen.
Yrityksiä niinku vienti kilpailukyvyn tehokkuudesta ja
me ollaan taas tytäryhtiötalous eli suomen pörssistä ulkomailla
omistaa niinku 2 kolmasosaa peräti tai 60 pinnaa, jolloin
sitten se siitä saatu se vaihtotaseen ylijäämä niin valuu
myös sitten tota yritysten voittojen kautta sitten
ulkomaille. Eli mä selittäisin olisin hieman
epäileväinen tohon ja tietyllä tavalla vaihtaa se ylijäämä myös
indikoi että maksetaan ehkä liian pieniä pala oltaisi
maksettu liian pieniä palkkoja tai ruotsalaiset maksaa liian
pieniä palkkoja tai saksalaiset varsinkin maksaa liian pieniä.
Palkkoja, jolloin se ei palkkasumma, ei valu
kansalaisille varallisuuden eli pikkaisen epäilen tätä
vaihtosuhdeateria, että niinköhän se vaurastuttaa
suoraan kansalaisia. Se lisää yritysten voittoja,
mutta se ei välttämättä valu ihan suoraan niinku
henkilötille. Mutta tätä tätä voi pitää
postia. Mä odotan sulta bloggausta tästä
aiheesta vaikka, mutta siis että että todennäköisesti olet
oikeassa, koska vesa vihriälä tuntuu olevan samaa mieltä.
No joo joo, ja mä vaan siis kansi se on ollut mulle
lainasivat, minä oon ihan rahoituksen maisteri, että minä
en tiedä mistään mitään. Ei ei nyt niinkään niinkään voi
sanoa, mut jos mietitään vielä sitä vaihtotasetta niitä
vientiyrityksiä sanotaan siis toisin sanoen, että
vientiyritykset tekee erittäin hyvää tiliä.
No se on kyllä totta. Ihan selkeästi mun mielestä,
että jos. Jos tota omistuksesta iso osa on
ulkomailla. Silloinhan yritys jakaa jakaa
tota jakaa näitä voittoja ulkomaille mutta mihin tai
tämmöinen niinku ensimmäinen ajatus tietenkin se että kun sun
yritys niin lähtökohtaisesti yrityshän sehän jakaa sen rahan
ulos se menee jonnekin jos on ylimääräistä niin sitten se
jaetaan yleensä omistajille mutta se että sulla on on
kannattavia vientiyrityksiä niin hehän pystyisi myös maksamaan
parempaa palkkaa että jos tekee parempaa tulosta ja se maksaa
enemmän. Veroja ja palkat valuu
kotitalouksille ne verot todennäköisesti eri mutkien
kautta niin niitäkin valuu paljon.
Kotitalouksien tilille on se sitten julkisen sektorin
palkkausta tai erilaisten tulonsiirtojen kautta julkisen
sektorin sisällä ja voitonjako niin se.
Jakautuu tai siis riippuu omistajakunnasta, mutta sitten
siellä on tietenkin vaikka eläkeyhtiöitä niin niille, mutta
sitten rahastoja jos se valuu rahasto.
Ensimmäinen rahastojen omistajille kotitaloudet
osakkeenomistajan hän saa osinkoina sitä rahaa, että sitä
on aika paljon. Valuu sitten eri kanavien kautta
sitä yritysten luomaa hyvää kotitalouksille.
Mutta siis enemmän ruotsi on sitten tota vähän huomattavasti
vähemmän tytäryhtiötalous kuin SUOMI jossa sitten on on tota
aina kun tulee SUOMI ruotsi fuusio niin se menee tukholmaan
sitten siis. Mun mielestä katsoo ihan vaikka
ruo. Ruotsalaisia ruotsalaista
vientisektori, että mitä ruotsissa on mitä meillä
jonotetaan vaikka henkilöautot että siinä on yks sektori mitä
mitä meillä ei ole. Toki siellä on kaivosteollisuus.
Nää nää on on tota hyvin paljon enemmän koska kruunu, pankki
pankkeja on on tota paljon enemmän.
Toki kaikki pankit oli jo ennen ennen tota euroakin olemassa,
mutta ehkä ne on sitten kasvanut vähän enemmän siinä siinä tota
matkan varrella. Öö mutta joo joo mutta sitten
tota jos katsoo no jos tää nyt poistetaan tää tota eläkeeläke
tuota tilastointi joka muuten siis kaunistelee meidän
valtiontaloutta, koska siis vuosikymmenien ajan me ollaan
mukamas oltu tehty pidetty budjetti tasapainossa vaikka
itse de facto me ollaan vaan lisätty keinotekoisten
eläkejärjestelmien positiivinen kassavirta budjettia alijäämien
tilkkeeksi niin tota sekin on ollut vähän huijausta, että
meillä on mun mielestä ollut vuosikymmenen verran niinku
huonompi valtiontalous kuin ihmisten.
Ajatellut koska tästä ei DP laskennassa niin tota me ollaan
laitettu ainakin niinku tää budjettialijäämän sitten tää
eläkesektorin niinku positiivinen maksuvirta joka on
nyt sitten itse asiassa kääntymässä negatiiviseksi.
Mutta tota SUOMI on mun käsittääkseni ja korjatkaa
katsojat ja kuulijat. Jos on eri mieltä niin on on
poikkeus EU, ssa että me haettiin tämmöinen niin kun
ehdoin tahdoin poikkeus sitten meidän mielestä tätä tää
eläkesektorin kuuluu valtioon eikä eikä tota kansalaisille ja
ja se on niinku vähän keinotekoinen valinta jota
kukaan muu EU maa ei ole käsittääkseni ole tehnyt.
Joo siinä on mä koitin sitä joskus selittää, mun mielestä se
valinta on tehty kyllä jo jo aikoja sitten, että siinä
mielessä varmaan ennen kuin eurosta olisi puhetta niin
päätettiin jo että se eläkejärjestelmä on on osa osa
valtiota. Ja toki, jos siis mietitään
vaikka kun jos valtio ilmoittaa budjettialijäämän tai sanotaan
julkinen sektori missä nyt sitten on on valtio ja kunnat ja
sitten tää hyvinvointialue vielä tai maakuntamalli uutena uutena
kerroksena niin niin niihin alijäämiin työeläkeyhtiöiden
rahavirrat ei vaikuta että EU laskennassa tähän niinku kolmas
konsertilla joukossaan se vaikuttaa onko sillä nyt enää
mitään väliä, niin on hyvä kysymys ja nehän on lopetettu
niiden kyttääminen. Sitten koronan aikana.
Ehkä ne muuten tulee takaisin siitä.
Itse asiassa mun viereen kun mulla oli vihriälä ja vieraana
keskusteltiin siitä, että ne voi sieltä vielä tulla takaisin että
että tota ainakin jos sä modifioida muodossa tai.
Se on mun mielestä se se on. Se on lähtökohtaisesti jo vähän
kömpelö mun mielestä tommoinen malli koska.
Jos. Niin niin nimenomaan kun mä
yleensä vertaan sitä, että kun koska kyseessähän on kuitenkin
luottoriski eli mikä on on se riski kun lainataan rahaa
valtioille ja sitten katsotaan alijäämää ja ja tota
velkamäärää. Mutta jo yksin se että että jos
kun mä olin pankissa töissä ja tehtiin yritysrahoitusta niin on
se yritysryhmä yrityksen luottoriskin arviointi oli oli
tosi monimutkainen ja siinä on paljon liikkuvia osia ja sitten
kun katsotaan valtiota ja julkissektorin siellä on vielä
enemmän niitä liikkuvia osia että siinä mielessä se on se on
musta vähän kömpelöä. Sitten sidotaan jotenkin
tämmöinen julkisen talouden kestävyys vaan 2 tekijään, koska
siellä on paljon muitakin asioita jotka vaikuttaa siihen.
Ja siis kyllä siis jos tää 200 miljardia työ eläkerahoja kuuluu
itse asiassa oikeasti valtiolle on siinäkin siis perään eli
niinku äärimmäisessä kriisissä niin kyllähän ne sosiaalisiin
sinne niinku tota valtion taloutta ja tukemaan ja
katsottaisiin niitä sitten tätä että sorinaa nyt ei ollutkaan
omistusoikeus kuulunutkaan yksilöille vaan käytetään nyt
tässä tota niinku bufferi sitten vaikeissa aikoina, että siinä
mielessä mä kyllä toivoisin. Itse olen niinku 13 vuotta
lontoossa niin tota. Siellä mulla on yksityinen eläke
niin ei sitä tule kukaan mua vetää vastaavassa tilanteessa
pois, vaikka britannian valtio olisi menossa nurin niin tota
kyllä se on juridisesti mun eli eli tää on tietyllä tavalla tää
suomalainen e kollektiiviisoitu tuota järjestelmä on kyllä
hieman epäterve mun mielestä, mutta tota ehkä ei mennä nyt
siihen. Se me sanoa että kun sanotaan
äärimmäistä kriisistä, mä haluaisin painottaa sanaa
äärimmäinen joo ei ei ole mikään tota lähiö ja lähiajan huoli,
mutta siinä ei se ehkä parantaa siis positiivista ajatellaan
suomen luottokelpoisuutta että se on tietynlainen niinku lendo
flash resort. Keskuspankin tuota lisäksi
sitten, mutta sitten tota noin pureudutaan tuohon vielä vielä
sitten ehkä myöhemmin otetaan vaikka erillisiä jaksoja.
Mulla on tarkoitus. Siis mä oli nyt frankin kanssa
niin keskustella tässä, että meillähän on Suomessa ihan
professori omistajuuden professori, niin toi on kiehtova
toi aihe että. Suomalaisten.
Köysi suhteellinen köyhyys ja sen merkitys pääomamarkkinoiden
kokoon joka joka sitten tota ruotsihan on Euroopan vahvin
pääomamarkkina siis tota no ehkä britannian jälkeen, mutta tota
että se on niinku äärimmäisen kova verrokki, että kyllä sille
häviää kaikki muutkin, mutta silti olisi kiva olla lähempänä.
No olisi kyllä ilman muuta muutakin voi olla lähempänä ja
ja se. No ehkä tästä pääsee vähän
sitten siihen, että että mitä pitäisi tehdä, että sitten nää
varallisuuserot lähtisi kävelemään ja.
Ja kerrankin niin päin, että tätä täähän tarkoittaa, että
suomea lisää rikkaita. Eli tää täällä sosialistisessa
ajattelussa tämä ihan kauheata että joku saisi täällä niinku
kerätä varallisuutta kohti ruotsalaisten varallisuustason.
Mä mä luulen kyllä että että sitä sitä ei jos leikittäisiin
että oltaisi semmoisella polulla että että se varallisuusvero
lähtisi umpeutumaan, niin kyllä siinä vääjäämättä myös rikkaita
tulisi enemmän. Joo se on ihan käsittämätöntä,
että tota sitä ei niinku pidetä hyvänä asiana.
Mutta ehkä osittain siinä on niinku parhaat luullaan, että me
oltaisiin tota niin kun erityisen vauras maa yksillä
tasolla, vaikka meillä ainakin ollut valtio kohtuullisen
hyvässä kunnossa. Sekään nyt ei enää totta, mutta
voisi ehkä katsoa näitä muita havaintoja.
Mitä sä oot tehnyt eli sijaitseva katsoit vähän
suomalaisten niin kuin kykyä kykyä tavallaan thaimaata niiden
osakesijoitukset minkä mitä asioita sieltä löytyy.
Joo, mä tein edelleen näistä samoista julkisen talouden
tilastoista. Tai rahoitus tire
rahoitustilinpidon tilastoista, niin siellä oli näkyy hyvin.
Sitten se näkyy miten kotitaloussektorin eli
tavalliset kansalaiset he sijoittavat osakkeisiin, että
siellä näkyy myynti myyntiä ne ostojen erotus netotuksena ja
sitten sitten löytyy kvartaalitason dataa ihan tuolta
yhdeksänkymmentäluvun lopusta ja siinä oli siis hyvin
mielenkiintoinen havainto kun mä katsoin kun vertaa sitä, että
koska ostetaan eniten osakkeita ja miten pörssi on kehittyy niin
siellä itse asiassa näkyy selkeästi että silloin kun
pörssi on tullut oikein kunnolla alas.
Niin silloin kotitalo nyt on lähtenyt ostamaan osakkeita.
Mikä no se on, että on yleisen tämmöisen?
Rahoitusteorian siis no se se ei ole vastausta eli sitä kyllä
tehdään, mutta se pitkässä juoksussa se näin pitäisi
onnistua, että jos aina yrittää ajoittaa sitä markkinaa, niin
sitten pitkässä juoksussa siinä yleensä sitten häviää, mutta
siellä on selkeästi just IT kuplan aikaan ja sitten niissä
on finanssikriisin jälkeen niin oltiin niin sanotusti osto
laidalla ja ostohousut jalassa suomalaisilla osakesäästäjien.
Mutta sitten kun katsoo taas niitä välejä siinä, niin sitten
se on sitten se vähän puuroutuu, että sitten ei ollut semmoista
että se sieltä näkyi se, että että selkeästi isojen dippi.
Sen jälkeen niin mentiin ostamaan, mutta sitten taas kun
yleinen neuvo on se, että pitäisi säännöllisesti ja
tasaisesti säästää, niin siitä ei kyllä sitten ollut osviittaa
tuosta. Mutta esimerkiksi tässä
viimeisimmässä 2000 kaksikymmentäkaksi tuota dipissä
on ilmeisesti tullut niinku nettovirtaa että että siis että
se näkyy ainakin heikkona niinku nyt se mun mielestä oli tässä
uusimmassa oli lievää. Toki mä luulen että sen tän tota
uusimman dipin tän konadin se paluu paluu oli niin nopea, että
siinä ei kyllä. Siinä ei hirveästi ehtinyt
mukaan, kun mä itsekin mä itsekin harrastan
osakesäästämistä ja en mä. Mä en silloin tota oikein
ehtinyt orientoitua siihen, että että nyt pitäisi ehtiä lähteä
ostamaan. Mä itse vedin siis sinne
maaliskuussa semmoinen niinku nopean.
Nopean tota tota indeksi sortti position siis pienelle osalle
salkkua ja sitten mä huomasin että se rupeaa kuroutuu niin mä
osittain lidon sitä voitolle, mutta sitten niinku meidän
varmaan vähän miinukselle siitä suojauksesta sitten itse.
Mutta sitten mä oon aika aika niinku longo only sijoittaja
itse että mä en kauheasti lähde noita noita arvailemaan noita
alaslejä, että en mäkään kun mä mä pidän käyttää sitten enemmän
aikaa siihen että koittaa löytää hyviä yhtiöitä ja ja sitä kautta
sitten. Katsoo semmoisia yhtiöitä joita
sitten haluaa omistaa pitkään eikä tarvitse sitten joka joka
kvartaali tai joka kuukausi katsoa niiden perään.
Niin nyt kun sulla on siis tämmöinen pitkä pankkien
analyytikon viitta, niin voisi vähän sitä yleistä tasoa miettiä
multakin. Usein grillataan, kun mä oon
ollut negatiivinen eurojärjestelmään niin että että
se osittain säteilee mun näkemykseen euroopankkien
suhteen, että ne on ollut tosi huono sijoitusluokkaa.
Eli siis ennen ennen tätä viime vuotta, koska sitten tota
tavallaan siellä olisi negatiivinen.
Kokohan on niinku pankkivero tietyllä tavalla, että ne on
joutunut keskuspankki talletukset maksamaan tota vielä
siitä ilosta että ne joutuu tallettamaan keskuspankkiin,
maksaa jopa korkoa ja muuta tämmöistä niin nyt ne on niinku
poistumassa että että tavallaan siellä on hillitöntä ja
keskuspankki asetti. Jokainen saa positiivista
korkoa. Että korkos on niinku tavallaan
sen 3% korkoliikkeen. Voiko noussut?
En tiedä mitä siis luottotappiot varmaan niinku nyt nousee
ainakin hetkellisesti, mutta niin kun noi konseptiaalisesti
niin onko sulla niinku näkemystä miten toi niinku liikepankkien
elämä jatkuu tässä niinku koronnousun jälkeisessä
maailmassa? No se mitä.
Mä uskon kyllä että me tullaan ja ollaan osittain nähtykin.
Johan on se että että korkokatteen on on vahvistunut
tuon koronnousun myötä, että että sehän sen kauttahan se on
vahvistaa vahvistaa pankkien kannattavuutta.
No samalla sitten niin kun sijoitusmarkkinat taas on
kärsinyt, niin sitten se se taas sitten syö.
Vähän sitä sijoitustoiminnan palkkiotuottojen ja että
rasittaa sitä kautta, mutta se mikä nyt niinku sanoit myös tuon
on mitä nyt tässä odotellaan on sitten se että miten.
Tota mitä luottotappioille tulee ja luottotappiovaraus sille
tulee tässä lähitulevaisuudessa tapahtumaan.
Ehkä mun mielestä tossa pankki puolessa niin isossa kuvassa ja
mihin mä oon oon oon kyllä kiinnittänyt huomiota mun
mielestä aika vähän puhutaan on se että jos katsotaan vaikka
EKPN tilastoista. Maittain pankkisektorin
järjestämättömiä saamisia eli järjestämätön saaminen on
tämmöinen. Esimerkiksi laina, mitä ei ole
hoidettu kunnolla ja sitten se menee järjestämättömäksi
saamiseksi niin tämmöisten järjestämättömien saamisten
määrä on vähentynyt etenkin etelä euroopassa tosi
voimakkaasti viimeisen 5 vuoden aikana, että se itse
pankkisektori on tervehtynyt kyllä yllättävän paljon sen sen
finanssikriisin jälkeen. OK siitä voidaan sitten
keskustella pitkään, että miksi on kestänyt näin pitkään
tervehdyttää se pankkisektori sen finanssikriisin jälkeen,
mutta mutta että siellä on. Öö se sanotaan, että se kohtaa
ei. Euroalueen pankkisektori kyllä
kohtaa tän epävarmuuden mitä nyt on niin paljon paremmassa
asemassa kuin mitä se olisi ollut esimerkiksi 5 vuotta
sitten ja suomessahan ne on ollut tota siis prosentin
luokkaa verrattuna siihen yli 10% varauksiin.
Mitä tuolla etelä euroopassa oli pahimmillaan että tota että
siinä mielessä täällä on niinku aina ollut riskienhallinta
jotenkin niinku tylympi tai tai sitten terveempi miten päin nyt
haluaa sitä katsoa että eli siis onko se sitten riskienhallinta?
Mä luulen että no tässä päästään vähän ehkä tähän.
SUOMI ruotsin vertailuun ja pankkisektoria ja ja velka
mentaliteettia että miten siihen asuntolainaan suhtaudutaan.
Siihen voisi olla, että me ollaan vähän eri päissä
suomalaiset ja ruotsalaiset että suomalaiset.
Me ollaan paljon varovaisempia velan suhteen edelleen,
vaikkakin lainaajat on on pidentynyt niin se kun se velka
otetaan niin se ajatus on se että se maksetaan pois kokonaan
että ruotsissahan vaikkakin ruotsalaiset kyllä sitä lainaa
nykyään jonkun verran lyhentää, koska viranomainen on heidät
pakottanut siihen. Niin se lyhennys tähti on aika
maltillinen sitten siellä lainan loppu.
Ei se musta tää hirveästi tarvitse lyhentää sen jälkeen
kun periaatteessa tarvitse enää lyhentää sitä lainaa.
Joo ja sitten tietysti fundamentaalinen ero
anglosaksisen maailman tai ainakin amerikkaan on että
meillä siis asunnon omistus tai osakkeet niin on on pankille
ensisijainen vakuus, mutta se ei sitten riitä, että jos se sitten
tota se ette otetaan kyllä muutkin tulot sen päälle kun
taas sitä amerikassa on niin sanottu tota tota.
Sillä oli joku söpö nimi et sä heität vaan jingle jingle may
lisää heität ja avaimet sinne tätä kuoressa tätä pankilla ja
tuota pidä pidä torpparin ja tota mä lähden tästä
kaliforniaan tai teksasiin ja ja tota sehän fundamentaalisesti
muuttaa niinku tätä moral hazard peliä että joo se asennetaan on
on hirveän erilainen elikkä se geelistä että siinä oli vielä
semmoinen piirre että että tota lopetettiin velan hoito
lähetettiin avaimet pankkien mutta sitten kun oli hirveä
hässäkkä pankeissa tietenkin siihen finanssikriisin aikaista
että odottamaan että joku tuli häätämään.
Ja pystyttiin ehkä kuukausikin asua ilmaiseksi, kun joku tuli
että hei että nyt on aika lähteä.
Sitten vaan että no niin tätä on odotettu että nyt lähdetään
täältä pois sitten ja nyt sitten tota tästäkin oon mä oon yleensä
ollut nyt jengi. Fani myös niinku omassa tota
portfoliossa, mikä on ollut niinku hyvä strategia, että
tavallaan niinku ollut taalan vahvistumista ja pörssikurssit
ollut terveempiä ja tavallaan niin hajauttaminen on toiminut
paremmin niin tota se tuotto ollut parempi.
Mutta tuossa nyt kuuntelin tota tero kuittisen vuodatusta tota
paikan päältä. Just sitten hän sanoi että se
niinku kuluttajakäyttäytyminen on aika holtitonta että siellä
tota otetaan niinku kyllä paljon yhä kulutusluottoa ja ei sitten
tähän niin kun korkojen energia ja vuokras olla varauduttu juuri
ollenkaan. Että siis täällä voi olla.
Saas nähdä mitä nyt vielä menee tässä, mutta noi
pääsääntöisesti. Onko sulla tuohon?
Globaaliin kulmaan kuinka paljon sä tutkit tavallaan niinku
jenkit versus eurooppa versus pohjoismaat nyt tälleen
perinteisesti. No kyllä mä sanon että että että
aika paljon mä käytän kyllä niinku kotimaan talouteen aikaa,
mutta siinäkin me ehdottomasti mä sanoin, että varmaan eniten
aikaa menee. Kotimaa ja sitten jenkki on
melkein toinen, että nyt muuthan on periaatteessa mä mun pääfokus
on on kotimaan talous, mutta kyllä mä sitten tietenkin meillä
on. On on tota aktiivinen aika iso
varainhoito ja sijoituspaino, niin on myös mukana niissä
kuvioissa ja sen myötä seuraa myös sitten jenkkejä jenkkejä
tota jonkun verran se oli tota. Mulla entiset pomot meni sinne
taalerin johtohommiin niin sitten taaleri ja seurasi niin
sehän nyt kanssa tajuaa että saitte aika paljon niinku auria
siitä sen transaktion myötä että tota on ootte ihan
varainhoitotalo sinänsä sinä voisi miettiä suomalaisten
pankkien niinku tota rakennetta kanssa, että meillähän on hirmu
vähän pankkeja eli eli tota ruotsiin verrattuna että toi toi
toikin on vähän riippuu kenet sä kysyit koska OP ryhmässähän on
juridisesti yli 100 pankkia. No joo mutta ne on sitten suomen
niinku alueellinen ykkönen ja nordea on sitten kakkonen ja.
Tota sitten nordean on kaiketi euroopan kolmanneksi suurin
pankki, että kyllä ne nyt painaa, mutta sen jälkeen on
sitten danske bank ja aktia, mutta sitten ruotsissa on pitkä
häntä. Tätä kaikenlaisia tota erinäisiä
kilpailijoitaan pankkeja niin tota kysyisin.
Mä luulen että tuohon yritysrahoitukseen se vaikuttaa
siis että tota suomessa on isompi likviditeettiriski
vieraspääoma, koska koska sitten kun sä ei painostat 3
pankkisuhteessa niin selkeää sulla on aika karua ja
pääomamarkkinat on niin heikko kun ei ole sitä.
Yksityistä varallisuutta, niin meillä on niinku yritysriskiä
enemmän ihan rakenteellisesti verrattuna ruotsiin, jossa on
enemmän sitä pääoman tarjoajia sekä pääomamarkkinoilla että
pankkipuolella. Joo, uskon kyllä että se on just
noin, että siellä se se vauraus näkyy ruotsissa.
Ja tota tuon kautta mun mielestä olisi aika selkeästi, että
siellä on on tämmöisiä merkittäviä rahoitustahoja on
enemmän mun mielestä suomessa, niin se on aina sitten
työeläkeyhtiöt, jotka on myös niitä suurimpia kotimaisia
sijoittajia ja missä olisi ihan tervettä, että siihen kylkeen
tulisi myös enemmän sitten muita tahoja joilla olisi olisi
rahkeita panostaa ja sijoittaa yritystoimintaa suomessa sitten
päämarkkina niinku kehittyy hitaasti itsekin olen siis.
Päätyessä niin tämmöisessä kun translink corporate finance
niin. Tehtiin yksi ipo tamtron tän
toissa vuonna ja sitä ennen yksi ipo tuommoinen norm hydro, mutta
huomasin tuossa kauhukseni tuo p lopetti koko ECM toiminnan
tässä, että mitä ihmettä, että suomen suurin pankki ei tarjoa
niinku pääomamarkkinatoimintaa omalle pääomalle että tota
niinku aika aika outoa tää on, mutta sitten se luo
mahdollisuuksia ehkä sitten. Ja nyt sanoa, että translink
millään tavalla samaan suhteen aktiivien kanssa, mutta vähän
pienemmille pelureille sitten hyödyntää sitä
markkinaamuutosta. Sitten joo ja siinä on mä myös
mietin tota tämmöistä pääomamaailmaa siitä
näkökulmasta, että että jos joku asia on on globalisoitunut muita
enemmän, niin sehän on mun mielestä jo sitten pääoma ja ja
rahoitusmarkkinat että että myös enemmän on on ulkomaisia
rahoituksen tarjoajia, että se ei nyt ehkä vähän vähän
helpottaa sitä tilannetta joo, mutta sitten siellä on.
Hirmuinen home market byers, että yritäpä myydä jotain First
North yhtiötä tai kalavesille niin ei ne ei ne niinku ottaisi
sun sun tota niinku coolia vastaan siellä että että siis
tässä on tota semmoinen harha sillä että joopa ulkomainen
pääomakuormaa suomalaisen niinku pääoman.
Mutta joo se korvaa sen siellä jossain niinku.
Tuota värtsilän tasolla, mutta se ei todellakaan korvaa sitä
sitten siellä niinku kymmenien miljoonien saatikka niinku
satojentuhansien tasolla. Joo mutta tota meiltä jäänyt
vielä käsittelemättä loppuun tota sä oot ilmeisesti Porin
seudulla niin tota vieläkö tunnet kotiseutu ylpeyttä?
Mä muistan joskus happamana ne katsonut NR maalivahdin tota
antti raannan tota suorituksia tapparaa vastaan että oli
katkera finaaliottelu mutta onko sulla tavallaan tota pori pori
taustaa vielä? Kyllä mulle edelleen pori
taustaa kyllä mä oon aina aina kun puhutaan estarit kysyä niin
mä melkein tuo sen heti esiin että mä oon porista.
Kotoisin että että mä tota ylpeydellä kannan tätä tätä.
Ja meriittejä mut joo siis mä mä muutin syntynyt Porissa ja
muutin porista helsinkiin opiskelemaan.
Mä kävin Porissa, että ruotsinkielistä koulua ja
muistan nähneeni semmoisen tilaston, että tää
ruotsinkielinen lukio Porissa on.
Tilastojen valossa paras jos haluaa NHLN pelaamaan jääkiekkoa
no niin koska sieltä on mielestä 4 pelaajaa päässyt NHLN sieltä
lukiosta ja kun se on niin äärettömän pieni lukio niin
sitten se suhdeluku on aika korkea.
Oletettavasti anttikin oli sieltä sitten.
Joo joo mahtavaa tota onko sulla tähän loppuun jotain kelaa?
Mitä sä mietit tällä hetkellä on niin kun tutkimuksen alla tai
tai jotain muuta mikä tuntuu mielenkiintoiselta.
No aika paljon itse asiassa tällä hetkellä.
Katselen suomalaista asuntolainan markkinaa ja sitten
ylipäätään sitä kotitalouksien velkaantuneisuutta ja vähän sitä
että että kun. Se yleensä.
Keskustelu pyörii sen ympärillä, että että kotitalouksilla on on
velkaa. Onko se nyt satakolmekymmentä
prosenttia käytettävissä olevista tuloista, niin vähän
pureutuu siihen ja katsoo sinne koneelle tosi nopea ja se
käänne. Eli tavallaan tää uusien
asuntolainojen niinku aste tippui puoleen ja se kääntyi se
103 pinnasta tosi nopeasti pari prosenttia alas, että sitten se
toi on mielenkiintoinen ja sitten se se mikä mua hirveästi
se ja kiinnostaa palaa vähän tähän luottoriskin maailmaan
että että velka on yksi asia, mutta kenelle sitä velkaa on ja
kun säkin tiedät että sun taseen toisella puolella velkaa, mutta
toisella puolella on omaisuutta. Että ja sitä kautta mä haluan
koota vähän hahmotella ja ja rakentaa sitä tarinaa, että että
minkälainen se tilannehan on. Ennustaja että jos vaikka
esimerkkinä että että että joo että meillä on on asuntolainaa
on noin. Koska muistaakseni on 100
miljardia, mutta kotitalouksista kolmellakymmenellä prosentilla
on asuntolaina, että se on itse asiassa aika pieni osa, jotka
sitten kantaa sitä asuntovelkaa ja sitten varallisuustilasto
olisi. Nähdään että kenellä on on
velkaa ja kenellä on omaisuutta, että siellä on on paljon
mielenkiintoista katsottavaa kun menee vähän syvemmälle siihen ja
ehkä toinen asia palaa tähän suomalaisten ruotsalaisten velka
mentaliteettiin niin kotitalouksien velkataakan.
Itse asiassa se absoluuttinen velkakanta niin se pienenee.
Ja nyt viimeksi kun katsoin niin se oli pienentynyt. 4 kuukautta
jo putkeen ja se on mun mielestä se kertoo aika paljon siitä
suomalaisesta, että velkoja lyhennetään ja kun ne nostetaan
uutta niin silloin se kanta lähtee itse asiassa pienenemään,
että ruotsissa mun mielestä mä en ole vielä.
Vielä nähnyt vastaavaa, että se voi jännä että voit ruotsissakin
se lähtee kyllä pienenemään. Se tota sun yksi velkamäärät
ehkä suomessa pitää pieni disclaimer laittaa, että siinä
ei ole näitä asuntoyhtiölainoja mukana siinä tilastossa, että ne
kasvaa vielä vähän aikaa, mutta toi on kanssa laitetaan tuohon
niinku tilastokeskuksen yleiskielen niin siis sehän
menee siis sillä, että. Pari kolmekymppiset tuota
ihmiset ottaa sitten asuntolainaa ja sitten niin kun
sitten kun ne on jossain niinku yli viidenkymmenen jälkeen niin
se oli selvästi lähtenyt pieneen asuntolaina ja sitten taas
niinku varallisuus suurimmat tota varallisuus keskittymät
onkin sitten tota viisikymmentäviisi viiva.
Kuolemat ihmiset välillä, eli tavallaan se nettovarallisuuden
kasvu on itse asiassa ja sitten ihan siellä hännässä se rupeaa.
Se nettovarallisuus pienenee, mutta silloin ei enää velkaan.
Ja sitten tota meillä on myös perintövero, toisin kuin sitten
muissa pohjoismaissa. Tanskassa on muuten kanssa
perintövero, mutta se ei koske rintaperillisiä.
Eli eli mä laitan tämmöinen niinku poikkeus kanssa tota että
me otetaan valtion kuormaan siitä vaikka te TKN omisteta
taidete olla sitä mieltä että se on se tehokkain vero kuin kuolla
kuolleiden verottaminen että no mä en ole hirveästi tätä
veropolitiikkaa. Veropolitiikkaan tota paneutua.
Mutta voisin noinkin nähdä, mutta joo, mielenkiintoinen kela
ja tuuhan tota uudestaan sitten kun olet löytänyt pari muuta
tämmöistä niin kun havaintoa tästä että mun mielestä on
hienoa että nimenomaan noi mitä saattaisi tutkinut niin
kiinnostaa muakin ja tosi vähän. Ekonomistit pohtii esimerkiksi
varallisuutta, että se on musta nöyryyttävää, että kaikki vaan
katsoo BKT, tä ja kukaan ei katso mitä oikeasti tapahtuu
ihmisille. Sitten mä koitan tässä katsoin
nimenomaan vähän sitä ihmisen tilannetta, vaikka kyllä mä BKT
takia kun palkataan, mutta hienoa mulla on ollut vieraana
tota lasse corin action pääekonomisti ja tuota kun
olette tänne saakka katsonut tai kuunnellut laittakaahan kanava
tilaukseen. Kiitoksia.