No niin tervetuloa tänne neuvottelija kanavalle.
Mulla on vieraana elias erämaja, suomen ekonomien pääekonomisti.
Tervetuloa. Kiitos paljon.
Mukavaa olla täällä. Joo, ja tavallaanhan sä oot.
Eikö tää aka? Tämän alaliitteen eli
periaatteessa voisi olla niin, kun ammattiyhdistysliike
tietyllä tavalla tulkittuna. No juuri näin, että yksi
suurimpia akavan jäsenliittoja ollaan, mutta ehkä hieman
erilainen ammattiyhdistysliike kuin mitä ehkä yleisesti
ajatellaan ammattiyhdistysliikkeestä, että.
Joo, mulla on ollut toi minna helle vieraana ja hän teki
semmoisen hypyn siis henkilönä että tätä vaihtoehtoa.
Työntekijäpuolelta työnantajapuolella on tällä
hetkellä teknologiateollisuuden vetäjä.
Niin ootko sä pomppinut ra puolelta toiselle?
Mä oon pomppinut puolelta toiselle, että tosiaan
kymmenisen vuotta vietin tuolla eteläranta kympissä eli eli
työnantajaliiton ensin palvelualojen työnantajilla
ekonomistina ja sitten Medialiiton ekonomistina ja ja
sitten sieltä pomppasin raidan yli tonne akavaan ekonomiliitto.
Mutta että suomen. Ekonomit niin on on kuitenkin
sitten arvoiltaan ja ajatuksiltaan niin suhteellisen
lähellä sellaisia ajatuksia mitä ekonomistit noin niinku
yleisesti ajattelee, että oli. Oli sillä tavalla helppo hyppyä,
että en olisi ehkä voinut ajatella siirtyvän esimerkiksi
hakaniemeen, että tota näistä ammattiyhdistysliikkeestä niin
tietysti akava ja ja sitten etenkin ekonomit niin on varsin
hyvä hyvä porukka. Ja tää on muuten siis tehty
kaupallisessa yhteistyössä suomen ekonomien kanssa niinku
kuuluu tuota ekonomien kesken. Siis mä mäkin oon
koulutukseltani muuten ekonomi. Tuolta aalto yliopiston
kauppakorkeakoulusta, mutta teidän jäseneksi siis voi päästä
muukin kun kauppakorkeaan, eikö niin?
Joo nykyään voi että mä itsekin oon tota noin niin valtiotieteen
maisteri itse asiassa, mutta taloustiede toki toki
pääaineena. Mutta mutta nykyisin ei tarvitse
olla kauppatieteiden maisteri, että pääsee ekonomien jäseneksi,
että riittää että on pääaineena opiskellut sitten tällaista
ekonomin henkistä ainetta niinku esimerkiksi taloustiede vallan
vallan hyvin on ja nykyäänhän helsingissäkin esimerkiksi niin
maisteriohjelma on aika pitkälti yhteinen helsingin yliopistolla.
Hankenilla ja kauppakorkeakoululla tai aalto
yliopistolla. Elikkä näin ollen varsin
luontevaa, että nykyään pääsee jäseneksi myös sitten.
Vatsa taustalla. Mä itse tykkään kyllä olla
ekonomi sissa. Se on vähän niinku sveitsiläinen
linkku veitsi täällä tota talous puolella että musta piti tulla
tippa linssiin. Mutta siis ekonomit oikeastaan
kelpaa mihin tahansa yritykseen tai organisaatioon että eikö
eikö me olla tämmöisiä yleispäteviä ehkä vähän
besserwisser. No just näin että että ei ole.
Ei ole kovinkaan tota homogeeninen vaan erittäin
heterogeeninen ryhmä kauppatieteilijöitä.
Kaikilla toimialoilla kaikenlaisia juttuja
markkinoinnista rahoitukseen INE, mutta että asiantuntijoita
pääsääntöisesti ja esimiehiä ja johtajia, että että sellainen.
Joo, nyt voisi sitten katsoa. Siis periaatteessa voisi olla
semmoinen luulo että on niinku. Semmoiset liksat ja toki itse
edustajan investointipankkia, jossa joillakin semmoisia onkin.
Mutta tota mikä se on niinku keskiviikko ja mitä sen on
käynyt tässä viime aikoina inflaation oloissa?
No mediaanipalkka tuossa viime vuonna niin tota oli 5400 €
meidän jäsenillä ja ja se on tietysti nimellisesti kasvanut
tässä 10 vuoden aikana. Ei itse asiassa kyllä
nimellisesti nyt mitenkään ihan merkittävästi, mutta sitten jos
me katsotaan inflaatio puhdistettuna, niin
valitettavasti niin niin ollaan miinuksen puolella verrattuna 10
vuotta. Ja sitten.
Joo, se on aika karua siis toki niin nää viimeiset 2 tai
viimeinen vuosi on on tuonut sen niin semmoinen takapakin tuohon
reaaliansiot, mutta tota ei ole helppoa samaan aikaan ja sitten
tota rakas valtiomme on on osallistunut tuskaan aika
korkealla veroilla voisi sanoa tuossa tuloluokassa ja varsinkin
pikkaisen sen yli, niin mitäs niille veroille tapahtuu.
No tässä nyt oikeastaan viimeiset taas 2 vaalikautta,
niin valitettavasti. Verotus on on kiristynyt ja myös
niinku progressi ot on on kiristyneet ja ja etenkin nyt
sitten vaikkapa tässä viime vaalikaudella niin kun tehtiin
ansiotuloveron alennus niin niin se kohdistui taas sinne matalaan
päähän 200 miljoonaa euroa ja sitten edelleenkin pidettiin
yllä esimerkiksi, että solidaarisuusveroa niin
valitettavasti ollaan niinku liikuttu eteenpäin niin että
että progressi ot on vaan kiristyneet ja palkansaaja
verotus korkeakoulutetut suhteellisen hyvätuloisen.
Keskituloinen plus niin niin kiri verotus on valitettavasti
kiristynyt. Joo tuossa kuulijoille tiedoksi
että kannattaa katsoa videon versio.
Meillä on tästä niinku graafi eli eli tässä on tämmöinen
niinku nouseva käyrä ja mehän muistamme kanssa kurssista että
siinä on tämä derivaatta eli raja muutos niin tota se on aika
inha ja tota se eikö me pahimmillaan meidän
viisikymmentäyhdeksän piste 2 tai itse asiassa jopa yli
kuudenkymmenen. Joo, se on se korkein.
Se on vähän että millä tavalla sen laskee, mutta tota.
Se on lähes 60 pinnaa se korkein ja se on on ihan kansainvälistä
huippua että taitaa olla euroopassa iso britannia, jossa
jossa on vähän korkeampi ja ja globaalisti ehkä etelä korea.
Mutta että ollaan valitettavasti nyt tässäkin vero tilastossa
niin niin aika kärkipaikalla. Joo mä vähän vaihtelee.
Eli mä jossain taas näin että belgia olisi ollut vaan niinku
yläpuolella että tää tää tässä siis liittyy pikkaisen niin kun
epävarmuutta siihen että onko miten noi työnantaja maksut.
Ja eläkemaksut on tota jyvitetty.
Tähän tähän. Juuri näin.
Mutta siis mikä tässä on niinku järkyttävää tässä graafissa,
että tää niin kun lähes 2 kolmasosan ryöstö niin tapahtuu
jo niin kuin todella matalilla tasoilla eli 1,8 kertaa
keskipalkkainen. Tuollahan on niinku maito jossa
se iskee 30 kertaa keskipalkasta vastaan että.
Juuri näin ja ja ja ja myös siis jo viiteenkymmeneen pinnaan niin
päästään ne on ihan keskitulo luokassa.
Elikkä jos nyt otetaan vaikka ruotsi verrokki maaksi.
Niin niin, meillä marginaaliveroaste on oikeastaan
niinku kaikissa tuloluokissa korkeammat kuin ruotsissa, että
ainoastaan siinä on semmoinen pieni valikko jossain
seitsemänkymmenen 5000 € tuloluokassa noin missä ruotsi
pääsee edelle. Mutta että kun on tehty
sellaista veropolitiikkaa, että on tehty nää veroalennukset
sinne aivan pienempi tuloisiin, niin se on itse asiassa johtanut
siihen, että nyt myös siellä keskituloiset ja keskituloiset
miinus niin on on kiristynyt hurjasti tää veroprogressio ja
tää on aika ongelmallista. Työnteon niinku kannustavuuden
kannalta. Mä väittäisin, että vaikka
korrelaatio ei ole äätiö tietä niin tota niin kun hyvien
palkkojen suhteellinen matala taso korreloi tämän korkean
marginaalivero asteen kanssa ja pitäisi mieltä, oli sitä
ekonomistina tästä väitteestä. Eli tavallaan siinä tulee
ainakin ei välttämättä ole hyötyä inventoida hirveästi
korkean palkan palkankorotuksella, koska siitä
vaan pieni osa jää taskuun että. Just näin, että sinänsähän nyt
jos otetaan vähän tätä talousteoria tähän mukaan niin
niin tota. Ikään kuin monesti kuulee, että
tämmöisessä microsim ulaatio issa ja muissa niin tää työn
tarjonta tässä tapauksessa niin että että se olisi olisi hyvin
jäykkä ja näin se varmaan onkin, koska ihmisen täytyy olla
jossain niinku työssä ja ja yön yli niin sun on aika vaikea
pakata kamoja ja ja lähteä niinku vaikkapa viroon tai
ruotsiin. Jos jos tota haluaisi mennä
vähän pienemmän veroprosentin perässä, mutta ongelma on just
sitten tämä mitä mitä nää ehkä simulaatiot ei huomioi että kun
sä olet vaikkapa asiantuntijatyössä ja sulle
tulee merkittävästi lisää vastuuta eli esimerkiksi esimies
vastuuta ja muuta. Ja tässä kohtaa sitten sulta jo
lähes sitten saatetaan ottaa jopa se 60 pinnaa siitä
palkankorotuksesta ja mitä se vielä tarkoittaa työnantajalle
siihen päälle niin silloin voi käydä niin että että ikään kuin
resurssit eivät allokoitu oikein.
Elikkä ihminen jonka kuuluisi mennä siihen vaativaan tehtävään
niin ei halua ottaa tätä tehtävää vastaan, vaan siihen
tulee sitten joku toinen henkilö ja tämmöisen mekanismin kautta.
Itse asiassa sitten niin voidaan tehdä aika paljonkin haittaa
niinku taloudelle ja talouden toimeliaisuuden eli tässä on
tämmöisiä efektejä. Joita ei ehkä aina ihan
hirveästi puhuta. Joo eli toi työllisyysaste voi
nousta, mutta esimerkiksi tehdä työtunnit ei nouse ja koska
eihän se vapaa ajan marginaali hyöty on niin suuri.
Juuri näin. Juuri näin.
Ja sitten toisaalta just se, että että oikeat henkilöt eivät
välttämättä päädy oikeisiin paikkoihin sen oman osaamisen
kautta, kun täällä on tämmöisiä kannusteita, jotka saattaa pitää
heitä sitten tekemässä vähän matalapalkka isempaa työtä.
Tai sitten tosiaan niin niin on on niinku mukava ottaa vaikkapa
palkatonta vapaata. Koska silloin ikään kuin
verottaja niin sanotusti kuittaa käänteisesti siitä puolet tai
ylikin, niin silloin toki tehtyjen työtuntien määrä niin
niin vähenee. Joo ja siis kaikkien ay ihmisten
tuota suosikki legenda varus joskus joskus trollasi että että
sä vapaa aikaa pitäisi verottaa niin täähän on siis tän niin kun
tavallaan haittaveron vastakohta eli tavallaan sitä miten sä
erotat enemmän niin sitä sä saat vähemmän niin niin nythän tässä
tilanteessa kyllä se nyt sä saat vähemmän työtä.
Kun sä erotat sitä enemmän, että ei sitä voi vaan välttää ettei
tää ole mitenkään immuuni tuolle lain alaisuudessa.
Eikö näin voisi sanoa? No juuri näin näin voisi.
Toivon että tota vapaa aikaa ei kyllä ruveta verottaa, että mä
vihaan semmoista tavallaan horja mentaliteettia mikä tulee siinä,
että sulta viedään vapaat valinnat tavallaan vähän niinku
kiväärin piipun kautta. Se on ehkä viimeisiä asioita,
jota ei vielä vielä tuota. Olen alettu verottamaan, että
toivotaan tosiaan että että asia pysyy näin.
Joo ja exit vero. Onneksi eka aatu.
Siis ei sinänsä, että eikö senkin voi tehdä hyvin, mutta
jotenkin vaan tuntuu ihanalta semmoinen asia, että sä oot
niinku vähän. Niinku vankilassa.
Juuri näin. Pakko valtio on pakkotyö
leirillä juuri näin joo, mutta tää on ehkä toi kateus vero tai
tai tota solidaarisuusvero rakkaalla lapsella on monta
nimeä niin tää on tämmöinen niinku klassinen väliaikainen
vero joka on elänyt vähän niinku yli aikansa.
Onko se vaan teknisesti että ollaan lämmetty joku niinku
random pari pinnaa sinne huipulle?
Siellä on joo valtion verotuksen näissä.
Ylimmissä veroaste issa niin taulukoihin on lätkäisty 2
pinnaa pinnaa päälle ja silloin kun kaksituhattakolmetoista tää
tehtiin ja se tehtiin tosiaan väliaikaiseksi, sen piti päättyä
kaksituhattaviisitoista vaalikauden lopussa.
Silloin tää kosketti sataatuhatta euroa sen ylittäviä
menoja. No sitten sipilän hallituksen
aikana niin niin se kävi jopa niinkin alhaalla kuin jossain
seitsemässäkymmenessä 2008 €. Jos jos oikein muistan ja nyt
sitten tällä vaalikaudella niin niin se raja on tuossa nyt
esimerkiksi tälle vuodelle niin kahdessakymmenessäviidessä 1000
ja 8 8 €. Ja jos me ajatellaan myös
esimerkiksi miten tää inflaatio tässä nyt on muuttunut vuodesta
kaksituhattakolmetoista, niin itse asiassa jos me haluttaisiin
säilyttää tää sama henki kun kaksituhattakolmetoista oli,
niin tää pitäisi koskettaa yli 100 kahtakymmentätuhatta euroa
koskevia tuloja. Mutta yksi kaikki niin niin tota
tää on niinku huolestuttavaa että että kun tehdään tämmöinen
väliaikainen vero niin niin sitten se uhkaa.
Ikään kuin mennä tuonne rakenteisiin ja ja nyt todella
toivon, että nyt sitten tämä seuraava hallitus niin unohtaa
tämän ja ja ei tee päätöstä siitä, että että tota
solidaarisuusveroa jatkettaisiin, senhän pitäisi
päättyä nyt sitten tän vuoden lopussa.
Roskiksen vaan ja siis tota mun mielestä siis jos sä haluatte
tavallaan niin kun pienentää hyvätuloisten tuloja niin siitä
vaan. Mutta sitten voi aina niinku
miettiä että miksi juuri suomalaisten pitää olla se
maailman niinku eniten rääkätty kansa että jolta jolta tota.
Otetaan niinku pois, kun kukaan muu kansa ei oikeastaan tehdä
tota tota samaa, että kyllä tässä pitäisi olla niinku
kansainvälistä vertailua eikä niinku vaan jotenkin
yksiselitteisesti katsoa nimby maisesti niinku naapureiden
tuloja. Just just näin.
Ja sitten kun puhuttiin tuossa vähän aikaisemmin tuosta työn
tarjonnasta taas niin niin ruotsissahan itse asiassa demari
johto inen hallitus niin niin poisti tän heidän
solidaarisuusveron jopa niinku niin että että sieltä laskettiin
5 pinnaa niin tota näitä ylimpiä vero asteita ja ja kun tätä
valmistelua tehtiin. Siinä on aika laaja selvitys
että että että mitkä nää vaikutukset taloudelliset
vaikutukset sitten ruotsin valtion kassaan olisi niin niin
heikoimmillaan kin. Arvio oli, että tää rahoittaisi
itsensä viisikymmentäkahdeksan prosenttisesti eli yli puolet
tulisi siitä takaisin juuri tästä syystä että että tota
työnteon ja työn tarjonnan määrä lisääntyy kun tämmöinen tota
lisävero poistetaan ja siellä toisessa laidassa sitten niin
puhuttiin yli sadankahdeksankymmenen prosentin
vaikutukset eli se että voi käydä näinkin verotuksessa ja
monesti käykin että kun otat sen veron pois.
Niin saatkin lisää valtiolle tuloja ja ja nyt uskaltaisin
ehkä sanoa, että suomessakin niin kun meillä kuitenkin nää on
tosi tosi korkeita nää ylimmät rajaveroaste et ja ollaan aika
verrokki siinä mielessä ruotsin suhteen, niin niin varmasti myös
suomessa tää rahoittaa itsensä hyvin pitkälti.
Eli jos me nyt ajatellaan, että noin reilu 100 miljoonaa
lasketaan staattisesti että sieltä saadaan valtion kassaan
tuloja. Entä jos käykin niin, että kun
me poistetaan se saadaankin lisää tulee.
Varmasti saadaan siis tota. Toi on kyllä siis mä mulla on
ollut tuota. Itse asiassa minun yritykseni
finanssi jopa pienellä lahjoituksella lähtenyt
perustamaan tuota aalto yliopiston omistajuuden
professoria. Niin mulla oli vieraana samuli
chrysler, niin tota hän tutki pohjoismaisia varallisuuseroja
ja varallisuus tasoja, niin SUOMI on ylivoimaisesti köyhin
rikkaimmissa porukassa varsinkin.
Eli siis tässä on tää että me otetaan noin paljon noista
vähänkin edes hyvistä tuloista pois, niin myös niinku estää
varallisuuden kertymistä ja sitten yritystoiminnan
muodostamista ja tavallaan. Luksus kulutusta ylipäätänsä,
että täällä niinku puhutaan öky sor ista ja niinku tavallaan
jotenkin niinku huvittavaa ollut 12 vuotta lontoossa niin
jotenkin tuntuu. Tuntuu niin käsittämättömältä
tätä niinku fiksaatio näihin kuviteltu ihin varallisuus ja
tuloeroja jatkaa niinku aika myyttisiin.
No joo, en voi olla enempää samaa mieltä.
Joo no mutta tota sitten päästään tommoiseen.
Aina mä itse asiassa itse laskin tuohon yksi blogiin muutama
vuosi sitten tuon la fferin käyrä näillä ja kokonaisveroaste
illa ja siitä tuli tietysti ihan ansaittua busch että.
Ei se sillä tasolla toimi että sun pitää jokaista veroa katsoa
erikseen, mutta kun ne aggrega oituu kokonaisveroasteen eli
tota kokonaisvero kertymään jaettuna BKT, llä niin tota
suomessa siis toi kin on noussut nyt tämä vasemmistohallitus on
nostanut se neljästäkymmenestä pilkku 8 neljäkymmentäkolme. 2
mutta siis aikaisemmin, niin sitä höllätä tty niin
kokonaisvero kertomaa jopa noussut.
Eli eli tota varmasti siellä on sitä dynaamista vaikutusta ja
jopa niinku tämä lagerin efekti eli eli tota jossain vaiheessa
kun ollaan maailman korkeimmilla tasoilla raja vero issa niin
niistä nollaaminen tuokin enemmän ero veroeuroja kuin
vaikka niinku vasemmisto. Argumentti on aina että
veroprosentin nosto tuo aina aina lisää veroeuroja.
Just näin ja yhteisöveroa. Kun suomessa laskettiin niin
niin tulikin lisää valtion kassaan rahaa.
Väitän että kun solidaarisuusveroa aste poistuu
niin todennäköisesti tulee lisää valtio valtion kassaan.
Ja ylipäänsä kun ansiotuloverotusta kevennetään
niin niin voi hyvin olla että että tuleekin lisää taas valtion
kassaan verotuloja. Joo ja sitten siis kyllä mun
mielestä on niin kun ihan reilua.
Siis tavallaan suomen ekonomit tavoite on niinku lisätä
palkkamalttia nettona ja bruttona siitä niinku hyötyy
kansantalous, mutta se pitää tehdä niinku terveesti että että
tavallaan että jos siitä tulee se ohjausvaikutus, että meillä
on hirveän korkea että rajaveroaste et niin.
Että se niinku luo tehottomuutta ja ja tuottavuuden kasvu jää
pienemmäksi ja muuta. Niin on se nyt ihan perverssi,
että tätä jotenkin pidetään. Yllä kyllä ja ja nyt ihan
oikeasti. Jos me ajatellaan siis sitä,
että me ollaan tosiaan melkein nyt kaikissa näissä vero
rankingeissa, niin kovin verottaja meidän kovimmat
tämmöiset verrokkia ja kilpailijamaat.
Ehkä niinku ruotsi ja tanska jotka on hyviä benchmark keja.
Me ollaan menty niinku näistä monessa kohtaa ohi, mutta silti
meidän niinku julkinen talous on ihan eri tavalla kuralla kuin
mitä mitä näissä maissa on. Meillä on paljon enemmän
ongelmia julkisessa taloudessa. Ja näissä maissa on niin herää
kysymys että että tota onko tää nyt ihan onko tässä nyt kaikki
tehty ihan oikein vai pitäisikö kokeilla jotain?
Uutta ja todellakin pitää kokeilla ja jotenkin tää vaan
pitäisi tuoda hyväksyttäväksi keskusteluksi, että siis
jotenkin. Se torpata ei ole niinku
alkuvaiheessa, että miksi sinä haluat vuoroni vuuksien tota
netto ansiotasoa lisätä niinku jotenkin ikään kuin tämä olisi
niin kuin taloustieteellinen argumentti yhtään mihinkään.
Niin kyllä siis olisi ylipäänsä hienoa, että kaikki tämmöinen
keskustelu ja verokeskustelu niin niin niin pohjautuisi
niinku taloustieteen argumentteihin ja ja semmoisiin
selvityksiin mitä on jo paljon tehty.
Vielä vähän voisi siis katsoa ettei nyt vaan puhuta sieltä
tota ylemmistä veroaste ista, niin tätä kokonaiskehitystä
tässä tota veron. Nousussa kun palkka nousee.
Selitä. Tässä on niin, kun tavallaan
tämä tämä niin kun veroprogressio käyrä niin niin
mitäs tässä tapahtuu? No meillä jos me käytetään, me
yleensä haluaa verrata vaikkapa ruotsiin näitä näitä
veroprogressio niin meillä suomessa nyt ensinnäkin tästä
kuvasta nähdään se, että että tota lähes kaikissa tuloluokissa
niin veroprogressio on korkeampaa kuin ruotsissa.
Mutta sitten jos me katsotaan ihan absoluuttista verotuksen
tasoa niin huomataan, että että meillä suomessa niin on varsin
kilpailukykyinen verotus. Täällä pienissä tuloluokissa
siis meillä on on alhaisemmat verot kuin esimerkiksi
ruotsissa, mutta sitten kun tullaan keskituloisiin, niin
tulee ihan valtava kappi niinku näette tässä kuvassa valtava
kappi suomen ja ruotsin välille ruotsin eduksi eli ruotsissa
keskituloiselle palkansaajalle ja huomattavasti enemmän käteen
kuin mitä suomalaiselle johtuen tästä kovasta verotuksesta ja
sitten sen jälkeen lähdetään aika samaa kaunista rataa kohti
kiristyvää verotusta, mutta kuitenkin niin että ruotsi pysyy
koko ajan. Suomen alapuolella elikkä
veroaste ei koskaan ylitä suomen veroastetta.
Ja sitten samaa graafi, mutta sitten niinku keskeisiä EU maita
niin sitten se tavallaan se kiila kiila leviää vielä vielä
tuota. Eli itse asiassa tää meidän
niinku pienitulo ihan pienituloisilla niin tää
veroaste on EU maiden keskiarvoa.
Mutta sitten kun ruvetaan katsomaan että kun tulot kasvaa
miten veroaste kehittyy niin sitten tää kiila kasvaa ja ja
ollaan. Ollaan sitten lopulta niin tää
käppi on aika iso. Verrattuna EU maiden
keskiarvoon. Joo ja sitten tota mulla on
aikaisemmin. Mä oon puhunut tuosta, että
virossahan on niinkin radikaali innovaatio kun tasavero eli
siellä on se marginaalivero on niinku aina sama kaikilla.
Eli siis se oli ennen tätä nykyhallitusta niin oli
muistaakseni kaksikymmentäyksi piste 3 mutta siihen päälle
tulee vähän vähän tuota noita työnantajamaksuja, mutta
ilmeisesti nyt. Tää alkaa jo toimia siellä
alapäässä sellainen että että tota.
Virolaiset voi. Ei ei koe niin suurta tuskaa,
kun ne tekee suomessa melko pienellä palkalla töitä.
Niin itse asiassa näin että että tota hyvin täällä niinku
pienempi pienempi tuloissa luokissa, niin itse asiassa voi
olla että suomessa tää tota tää netto ansio on itse asiassa
pienempi osin tai jotenkin kun se on ostovoimakorjattu kun
sitten virossa. Mutta sitten kun mennään tänne
tota asiantuntija luokkaan niin tää suomalainen ympäristö.
Se ehkä olekaan enää niin houkutteleva johtuen siitä, että
se kaappi on ihan käsittämättömän iso.
Sitten siinä vaiheessa kun tää tää tota maltillinen
ansiotuloverotus oikeasti alkaa alkaa sitten tulemaan kehiin.
Elikkä. Olemme ikään kuin suhteellisen
kilpailukykyisiä houkuttelemaan matalamman tuloluokan ihmisiä,
mutta emme sitten valitettavasti ole kovin houkuttelevia
korkeampia osaamisen ihmisiä. Jos me katsotaan tätä niinku
verotus puolta esimerkiksi suhteessa viroon.
Joo ja sitten osittain. No virossa on toi
eläkejärjestelmä on tavallaan ulkoistettu aika lailla yksilön
vastuulle, mutta tota että sitten ehkä sen päälle suomesta
saa sitten jonkinlaista tota jos uskoo meidän eläke systeemiin.
Niin niin saa, saa sieltä jonkin verran työnantajankin puolelta
maksettu ja eläke contribution joo mutta tota aika aika karuja
lukuja kuitenkin on, mutta jos tavallaan näitä niinku sanoit
niin ne on tarkoitus saada yli kolmekymmentätuhatta ihmistä.
Niin olisihan se hyvä että ne olisi niitä paremmin tienaavia,
että silloin saataisiin sitä verotuloja ja myös niinku
osaamista kansantaloutta. Kyllä joo, mutta kaikkia
tarvitaan, että kyllähän meillä esimerkiksi hoitajapula on niin
kun erittäin erittäin kova. Ja myös muita tämmöisiä ikään
kun matalamman tulotason työpaikkoja niin niin meillä on
on huutava pula ja tää työvoimapula vaan tulee tässä
vuosien saatossa kasvamaan elikkä kaikki ja niinku
tarvitaan. Mutta tosiaan näin että että
mielellään korkean osaamisen työpaikkoja myös tänne syntyisi
ja että me houkuteltaisiin tänne sekä investointeja että sitten
ihmisiä. Joo ja sitte kaikenlaisia
insentiivit nostaa sitä palkkaa, että tavallaan se ei niinku
mene. Sitten tänne.
Kyllä siis olisi ylipäänsä hienoa, että kaikki tämmöinen
keskustelu ja verokeskustelu niin niin niin pohjautuisi
niinku. Taloustieteen argumentteihin ja
ja semmoisiin selvityksiin. Mitä on jo paljon tehty.
Siellä muuten mä muistan kun mä tein sen oman niinku fferin
käyrän niin niin niitä veroja joustoja oli laskettu ja mulle
esimerkiksi joku joku tota vasemmisto henkinen think tankin
tyyppi linkkasi sitten sillä, että ne oli kunnallisverojen
niinku kunnan kunnallisverojen niinku reagointiin vetänyt
jotenkin jouston, mutta jotenkin siitä oli suoraan vedetty että
pätisi koko tuloveroja ansio veroon ja muuhun mutta tota.
Vaikuttaako tää hyvinvointialue vero?
Oletko sä ehtinyt sitä miettiä, että kun siirrytään niinku
tavallaan valtiotasolla yli puolet niin sitten aikaisemmin.
Ei progressiivisesta kunnallisverosta niin, että
tuleeko tämä vaikuttamaan vielä niinku jotenkin tähän
kehitykseen. No kyllä se vaan saattaa niinku
vaikuttaisi aika monenkin tavan. Ensinnäkin on niinku
ongelmallista se, että että että nyt ikään kuin valtio on
jonkinnäköinen semmoinen automaatti, jonka pitää sitten
rahoittaa myös nää semmoiset hyvinvointialueet jotka on
suurissa suurissa ongelmissa ja kun valtio on se joka sen
rahoittaa niin silloin käytännössä esimerkiksi vaikkapa
Uudellamaalla asuvat, niin sitten rahoittavat sen niinku.
Omasta palkkapussi stään, kun aiemmin sitten on vähän
erilaisella mekanismilla tasattu näitä tuloja ja ja nyt kun
tavallaan kunnilta on lähtenyt näin paljon tätä verotusoikeutta
pois, niin kyllä voi olla, että esimerkiksi muutaman vuoden
päästä jos me ajatellaan, että pääkaupunkiseudulla sä voit
vaikka miettiä että meneekö kauniaisiin ja ja saan hieman
alhaisemman veroprosentin tai tai tai olenko espoossa tai tai
missä olen, niin voi olla että nää tasoittuu siinä määrin, että
että tämmöistä tavallaan ikään kuin elementti ei ei ole ja ja
silloin ehkä ehkä jonkinnäköinen tämmöinen tervekin kilpailu
vaikka kuntienkin välillä niin niin se hieman.
Heikkenee, että tässä on kyllä semmoisia epämiellyttäviä,
epämiellyttäviä juttuja tän tässä tota kun on siirrytty
näihin hyvinvointi alueisiin verotuksesta, että vaikea sanoa
nythän ne lukittiin niin, että kenenkään verotus ei saisi
tavallaan kasvaa tässä alkuvaiheessa kun tehtiin tää
allokaatio näistä kuntavero ista sitten valtiolle.
Mutta eihän tää näin niinku ikuisuuksiin mene ja nyt kun
sitten se ei ole enää kuntien ja kunnanvaltuustojen tavallaan
määrättävissä että miten hallinnoidaan niitä niitä
veronmaksajien rahoja. Niin kyllä riski on se, että
että veronmaksajien taskulla tää paine vaan kasvaa ja kasvaa.
Joo no taxation without representation tässä tietyllä
tavalla missä mactan hyvinvointialueen ja valtion
veron välillä, että toinen voi käyttää hyödykseen toista ja
silloin se on hyvinvointia. Aloite käyttää valtiota
hyväkseen, mutta en mä kyllä toisaalta tykkää ehkä niinku
neljännestä uudesta veroaste esta suomeen.
Siis jos EU vero lasketaan mukaan, että sitten ne niinku
erillisverkot elävät omaa elämäänsä joka suomessa on aina
niinku kasvu johtaminen että että siis siinä on omat
riskinsä. Mutta saapa nähdä mitä ne
harppoo mä vähän luulen mä haastattelin.
Sori essayahia, niin hän ainakin vastusti jyrkästi sitä tota,
että se tuottaisi omaan omaksi veroksi.
Tää hyvinvointialue niin mun oma veikkaus, että hallitusohjelma
ehkä kuitenkaan eriko sitä linkkiä.
Joo mä uskon että että näin varmaan on aika moni ekonomisti
on kyllä sitä mieltä, että olisi olisi tosiaan perusteltuja ja
järkevää että ne ketkä rahaa käyttää ja ne ketkä päättää
siitä miten rahaa käytetään, niin ne olisi myös sitten
mukana. Verot tomassa ja vastaisi myös
sitten äänestäjilleen suoraan tästä niin.
Joo, onko itse asiassa tota nyt kun ehkä justiin just tehtiin
viimeistä viikkoa niin se vaikuttaa hallitusohjelmaan niin
olisi tuleeko sulle mieleen mitkä voisi olla semmoisia sun
tai ekonomian tai muuten mielestä hyviä asioita mitä
voisi tuoda tonne hallitusohjelmaan?
No ehkä nyt jos vaikka 3 semmoista pointtia.
No ensimmäinen on tietysti tää vero asia mistä on paljon
puhuttu eli eli haluttaisiin että että palkansaajien
verotusta kevennetään kaikilla. Kaikissa tuloluokissa, mutta
myös niin, että sitten näitä veroprogressio kevennetään,
koska nähdään, että se on meillä suomessa erityinen ongelma.
Pitäisi katsoa ruotsiin mitä ruotsissa on tehty.
Pitkäjänteisesti progressiota on pyritty keventämään.
No sitten toinen asia on se, että me tarvitaan ihmiset
töihin. Nythän tää uusi hallitus kaiketi
tavoittelee tätä kahdeksankymmenen prosentin
työllisyysastetta, mikä on hieno juttu ja satatuhatta uutta
työllistä. Se on hieno juttu, mutta se on
aika vaikea tehtävä. Me tarvitaan ihan aidosti
kaikki. Kynnelle kykenevät ihmiset
töihin myös osatyökykyiset tarvitaan töihin, mutta sitten
meillä on silti vielä yksi ongelma ja se, että meillä on
edelleen työvoimapula suomessa ja meidän huoltosuhde heikkenee
voimakkaasti. Elikkä me tarvitaan
merkittävästi lisää suomeen työperäistä maahanmuuttoa, että
me saadaan vakioitua huoltosuhde, että me pystytään
turvaamaan niinku palvelut ja ja ja hyvinvointipalvelut sitten
ihmisille myös tuleville sukupolville ja myös sitten nyt
esimerkiksi oman ikäisille, jotka sitten tota eläköityvät ja
myöhemmin käyttävät näitä palveluita.
Eli. Suomessa nyt uhkaa käydä niin,
että 2070 itse asiassa kaksituhattaviisikymmentä niin
kahdeksankymmentäviisi plus vuotiaat on on tuota suurin
ikäluokka. Jos me jaotellaan vaikka 5
vuoden ikäluokkiin niin niin tota suurin ikäluokka eli meidän
väestöpyramidi on kääntymässä täysin päälle ja ja jos me
halutaan tää vakioida korjata niin se vaatii noin 40
viittätuhatta maahanmuuttajaa nettona ja ja pitkään meillä
suomessa se on ollut noin viisitoistatuhatta ennuste on se
että se jatkuu viidentoistatuhannen.
Viime vuonna oltiin reilussa kolmessakymmenessä 1000, mikä
oli hyvä juttu, mutta se taso pitäisi säilyttää ja saada
vieläkin siihen kymmenentuhatta lisää, niin sitten me saataisiin
tota meidän huoltosuhde kuntoon ja oikeasti ratkottua sitten
näitä meidän pitkän ajan kestävyysvaje ongelmia.
Tää on iso juttu ja ja tää oli se tota toinen juttu sitten
kolmantena asiana niin meidän pitää parantaa meidän
tuottavuutta eli meidän pitää saada talouskasvua vauhtiin jos
me saadaan talouskasvua vauhtiin niin silloin ikään kuin
automaattisesti myös meidän kokonaisvero laskee, eikö vaan?
Ja se vaatii sitä, että että meillä tuottavuus kehittyy jos
meillä tuottavuus kehittyy niin me tarvitaan suomeen
investointeja Eli meidän täytyy olla houkutteleva maa
investoida. Meidän täytyy olla houkutteleva
maa, että korkean osaamisen ihmiset haluaa tulla tänne
töihin ja sitten meillä täytyy olla myös insentiivit kannusteet
yrityksillä panostaa TKI ihin ja myös yliopistoilla insentiivit
panostaa TK ihin ja se vaatii myös jonkun verran niinku
julkista rahaa, mutta että nää ehkä 3 fiksumpaa veropolitiikkaa
työperäistä maahanmuuttoa, huoltosuhteen täytyy tehdä
jotain ja sitten meidän tuottavuutta pitää saada
kehitettyä että saataisiin kurottua käppi mikä meillä nyt
valitettavasti on tullut suhteessa esimerkiksi
yhdysvaltoihin. Tanskaan ja ruotsiin tässä
viimeisen viidentoista vuoden aikana.
Joo tota siis no sun jonkinlainen esimiehen enkelisi
taitaa olla martin paasi tuolta rahapodi niin hän usein puhui
tuota tuota jos tuossa tuottavuudesta niin tota onko se
sitten niin yksinkertaista että se on tuota työtä tekevien määrä
niiden työhön osallistumisaste ja sitten tavallaan kerta aste
tuottavuus että tota ja tuottavuus on sitten joku
tavallaan kuinka paljon niistä saa revittyä sitten niinku
bruttokansantuotetta per nuppi. Joo, yks tämmöinen mittari.
Mitä? Mitä nyt esimerkiksi vaikka jos
katsotaan OECDN tilastoissa tuottavuuserot niin on se että
kuinka paljon euroja per tehty työtunti tässä maassa tuotetaan
ja täällä me voidaan niinku aika vertailukelpoisesti mitata eri
maita että että mikä se tuottavuus ero on on ja ja
tietenkin mitä korkeamman osaamisen palvelua tai tuotetta
sä pystyt tuottamaan niin silloin ikään kuin
automaattisesti ja tämä luku kasvaa ja nythän me tietenkin
osin on Suomessa ja meidän tuottavuuden romahdus niin on
perustunut siihen, että meillä oli itse asiassa aika paljon
näitä. Korkean osaamisen työpaikkoja,
korkean tuottavuuden työpaikkoja ennen finanssikriisiä.
Kun meillä oli vielä nokia ja kun vielä metsäteollisuuden
tavara kävi eri lailla kaupaksi kun kun tää digimurros ei ole
vielä ihan lähtenyt käyntiin että nyt taisi tulla eilen vai
tänään Etlan ja labor en tämmöinen tutkimus jossa jossa
todettiin, että itse asiassa meillä kuitenkin muilla
teollisuusaloilla tää tuottavuuskehitys on ollut ihan
OK, mutta sitten meillä palvelualoilla on on tää
tuottavuuskehitys ikävällä tavalla.
Sakannut joo toki siellä niinku esimerkiksi.
ICT tai tietotyön tehokka. Se on varmaan parantanut, kun
taas niinku meidän parturi toiminnan parturi ole.
Tehokkuus on vuosituhansia juttu muuttunut juuri mihinkään, että
se vähän riippuu ja palveluvienti on jonkin verran
kasvanut. Toi on tavallaan nyt esimerkiksi
ruotsin kruunu on taas heikennyt tosi paljon, että vähän riippuu,
että mittaako sen omassa valuutassa vai tota
yhteismitallista dollareissa tai muuta että.
Kilpailukykyään voisi ehkä sen -10% tota tai 10 vuoden tota
taantuman netto ansiosta seosta niinku parantua, mutta tää mistä
koskee nyt vähän kaikkia maailman maita että ei synny
ehkä suhteellista kilpailuetua niinku suomeen versus muut en.
En usko, että syntyy toki oli suhteellisen maltilliset.
Nyt nää palkkaratkaisut mitä mitä tehtiin viime kierroksella,
että tommoinen korkoa korolle niinku uusi pilkku yksi yksi
pinnaa oli tää sopimuskorotusten suuruus.
Toki sitten palkkari umat on ollut ollut vähän korkeammat.
Mutta että varmaan jonkun verran nyt on vielä ehkä
kilpailukyvyssä kudottu kin. Sitten esimerkiksi saksaan missä
missä monesti oli, oli sitten hieman korkeammat vielä nää nää
palkankorotukset, että me uskon että tällä hetkellä meidän
kilpailukyky mielessä niin niin niin tota ollaan asemoitu nyt
aika aika hyvin itsemme. Nythän meillä on korot on
noussut ja OK energian hinta jäi ehkä vähän olkiluodon vuoksi
pikkaisen maltillisemmaksi kuin pelättiin, mutta ostovoima on
niinku heikentynyt tota myös sitä myötä että että tota.
On paljon asioita, jotka on kallistunut samaan aikaan niin
kuvailisi nyt vähän mitä tässä on siis tapahtunut ostovoima,
lle siis sekä palkka puolella että että tota ehkä sitten tuon
ostoskorin muutoksen myötä. Joo ostovoima on tosiaan
heikentynyt tässä tän poikkeuksen korkean inflaation
myötä niin dramaattisesti että vertailukohtaa saa hakea tuolta
öljy kriisistä, että vuonna seitsemänkymmentäseitsemän niin
ostovoima laski yksi paljon kuin mitä se laski.
Laski viime vuonna ja ja nyt tässä ensimmäisellä
kvartaalilla. Tänä vuonna siis niin tilanne
oli se, että kotitalouksien reaalinen ostovoima oli
romahtanut samalle tasolle, missä se oli 2008 eli ennen
finanssikriisin alkua. Elikkä tästä on niinku
pyyhkiytynyt pois siis lähes 15 vuotta niin tota ostovoimaa.
Niin sitten tota tässä samalla kun absoluuttiset prosentit on
tosi korkeita ja ne iskee aika matalalla absoluuttisella
palkkatasolla. Siis tuota kansainvälisillä
verrokeilla. Niin tota samaan aikaan jotenkin
tuntuu että sitten ne indeksit niin ne elää ihan omaa
elämäänsä. Niin tota onko nää jotenkin
näitä ei vaan synkron isoida. Joo ehkä joo, ehkä ehkä nyt
sanon muutaman sanan siitä, että kun tässä viime hallituksen siis
tarkoituksena oli, oli tehdä tuloverot taulukoihin tämmöiset
ansiotaso inde. Mukaiset tarkistukset elikkä kun
ansiotaso kasvaa jonkun prosenttimäärän keskimäärin
vuodessa, niin sitten verotaulukon korjataan sen
mukaisesti, jotta kenenkään verotus ei kiristyisi.
No nyt sitten kun ollaan tässä uudenlaisessa inflaatio
ympäristössä, niin on ensinnäkin käynyt niin, että tää inflaatio
on ylittänyt tän ansiotason kun aikaisemmin kun me oltiin
matalan inflaation ympäristössä, niin ansiotaso on aina ylitti
inflaatio ja sen takia oli luontevaa että ansiotasoa
käytettiin ansiotuloja. Indeksejä käytettiin tässä
niinku korjaavana kertoimena, mutta nyt se on jäänyt
valitettavasti taakse ja jopa niin, että kun nää perustuu siis
VMN ennusteisiin, elikkä kun tehdään ne määrätään ensi vuoden
veroista. Sen pitää tehdä hyvissä ajoin
niin nyt esimerkiksi 2000 kaksikymmentäkaksi vuodelle niin
indeksitarkistus oli oli 3 pinnaa.
No mikä oli inflaatio 7,1 pinnaa nyt vuodelle 2000
kaksikymmentäkolme indeksitarkistus 3 ja puoli
pinnaa ja nyt ennustetaan että se on noin 5 pinnassa.
Ehkä tänä vuonna tää meidän inflaatiotaso eli verotus on
itse asiassa kiristynyt vähän niinku huomaamatta sen takia,
että että ei olla tehty näihin tuloverot taulukoihin.
Riittäviä korjauksia ja tääkin on semmoinen, mikä olisi hyvä
huomioida että että että valtiollakin tulee olla rooli
kun katsotaan että mikä kuluttaja ne palkansaajan
ostovoima on, niin veropolitiikan pitää olla
sellaista, että se tällaisessa tilanteessa ei heikennä lisää
sitä ostovoimaa ei kiristä lisää verotusta vaan toivottavasti
pikemminkin päinvastoin, että pitäisi tulla ehkä hieman
vastaan alentaa joskus niitä niitä veroja ja ja antaa sitä
kautta sitä ostovoimaa kotitalouksille.
Joo ja todentaa siis sieltä, että tosiaan tää
kokonaisveroaste nousee sieltä. 41,8 tonne neljäkymmentäkolme
piste 2. Vaikka ei hirveästi
vasemmistohallituksen kunniaksi tai ehkä kepun kunniaksi niin
kuitenkaan niin kauheasti tuotu uusia verola jeja, että että noi
indeksit nimenomaan ja jäi niinku vajavaiseksi ja sen
näkee. Mutta että tää
valtiovarainministeriön niinku BKT ennuste tarkkuus on
heikentynyt, että että siellä ollaan niinku.
Ennus teltu laskevia veroastetta, vaikka ne oikeasti
noussut, koska koska varmaan just tuosta sun viive hommasta
johtuu. Joo ja tässä muutenkin nyt tää
markkina turbulenssi on niin suurta, että että nää on niinku
hyvin erikoisia. Jos mäkin seuraan niinku
jatkuvasti tilastokeskuksen kaikkia pikaennakko ja muita ja
nyt esimerkiksi kun kun saatiin tää virallinen ensimmäisen
vuosineljänneksen BKTN kasvuluku, niin sehän oli aivan
eri luku kuin mikä oli. Tää vain viikko on aikaisemmin
Julkaistu pikaennakko. Piti olla yli yksi, mutta.
Jotenkin niinku lähellä. Nolla just näin.
Joo nää on nää defla attorit ja inflaation luvut siellä niinku
ja verojen määrät kyllä ihan heittää häränpyllyä.
Että. Joo mutta siis tota siis jos te
muuten saatte sitten irti niin tosiaan nämä absoluuttiset tuota
tulorajat ovat suomessa hyvin matalia.
Marginaaliverotus ovat rajaveroaste ovat hyvin korkeita
ja sitten näitä indeksejä korotuksia pidätetään eli eli
niitä tavallaan niin kiristetään tätä verotuksen häkkiä niinku
joka suunnasta ja tästä ei oikein kunnon keskustelua.
Ja jos nyt sitten tämä oikeistohallitus tulee voi
valtaa niin mä oon niinku kyllä hyvin pettynyt.
Jos ei niinku näitä pystytä nyt sitten höllentämään tätä
ajattelua, että jos ei nyt niin. Milloin sitten juuri näin jos ei
nyt niin milloin sitten? Joo hieno juttu.
Niin tota musta tuntuu että meillä on hyvin viihtynyt linjat
tässä talouspoliittisen toiveissa ja pistäkäähän nyt
kommenttia sieltä niinku katsojat ja kuulijat kanssa
sitten että miten te suhtaudutte tähän niinku verotukseen ja ja
tavallaan olitteko edes tietoisia näistä.
Korkeista rajaveroaste ista. Kiitoksia.
Mulla on ollut vieraana suomen ekonomien pääekonomisti elias
erämaja. Kiitos paljon joo.
Ja kun ootte tänne sekä katsonut tai kuunnellut niin ja
laittakaahan kanava tilaukseen. Kiitoksia.