Mutta että sitten esimerkiksi nyt näitä veropoliittisia
päätöksiä mitä on tehty kehysriihessä ja muuta niin niin
jos taloustieteilijän näkökulmaa miettii niin, niin suuntahan
sinänsä ihan fiksu, että työn verotusta on on kuitenkin
kevennetty. Vähän paska.
Ja ja sitten siellä on tulee työtulovähennyksiä aika.
Nää patrizio lainat siellä etukäteen niinku se laskee puoli
prosenttia. Oi että miljardia se on pakko
saada nyt etukäteen ja takaisin. Sori mä en tässä.
Riippumatta siitä, miten ne tekniset mallit ja ennusteet
menee niin talouden tilannetta katsoo niin.
Just niinku on sinänsä selvää, että ei oo kovin fiksua lähteä
ainakaan niinku verotusta enää tästä kiristelemään että.
Tästä olemme samaa mieltä. Samille ja jussilla on olento
tietyt mieltymykset elämässä. Niin jos sulta otetaan jotain
pois ja mulle annetaan jotain lisää niin niin ei ole semmoista
keskussuunnittelijaa olemassa, joka voi tavallaan tehdä sen
oikein, koska viime kädessä kukaan ei pysty vertailemaan
meidän subjektiivisesti koettuja hyötyjä.
No niin tervetuloa tänne neuvottelee kanavalle.
Mulla on vieraana tekniikan tohtori jussi lindgren
valtiovarainministeriöstä morjesta.
Terve. Olet riikka purran erkkari.
Eikö se? Ole erkkari näin näin kavereiden
kesken. Joo.
Joo ja tää jakso lähti siitä liikkeelle, kun meidän yhteinen
tuttu pentti pikkarainen oli arvioinut sun tuota ohjaustalous
vai näkymätön käsi euroopan talouspoliittiset valinnat
jälkeen mainio kirja. Vastapainolta ja mun mielestä
pääsääntöisesti antaa aika hyvät.
Hyvät arvosanat. Sille mä olin aika paljon sen
kritiikin kanssa tota samaa mieltä.
Eli voidaan näitä sitten tiputella sitten tota tässä
ensimmäisessä vaiheessa keskustelu oli tää sun kirjasi
teesit ja ja sitten ehkä voitaisiin tossa loppupuolella
jaksoa sitten vähän pohtia, että mitkä niistä sitten soveltuu
suomen valtion talouteen. Kävisikö tää ehkä selvä?
Joo ja tässä oli tää oli hauska tää kirjoitus tietyllä tavalla,
minähän kauppatieteen maisteri vaan enkä lähelläkään tohto.
Opintoja niin kuin sinä ja ekonomistit, mutta tuota sen
verran kuitenkin, että teorioita lukenut että oli tämmöinen hyvä
refresh useisiin teorioihin ja sitten tavallaan siihen niinku
talouspoliittiseen vasemmisto-oikeistomarkkinat,
suunnitelma, talouskommunismi vyyhteen, jota jota näiden
ympärillä käydään ja joitakin asioita mallin aistivina että
ollaan niinku samaa mieltä tän niinku tavallaan ensimmäinen
kritiikki oli tämmöinen, että tämmöinen yleinen tasapaino.
Mikä otetaan niinku tietyissä ehkä vähän liian
markkinahenkisissä piireissä totuutena, niin sehän on aika
rajua jo oletus. Eikö näin voi sanoa?
Joo siis tietyllä tavalla taloustieteen keskeinen
teoriakehikko on niin tää niin sanottu yleinen tasapaino eli
eli lähdetään siitä, että. Löytyy sellaiset markkinahinnat
erilaisille hyödykkeille, että kysyntä ja tarjonta noin niinku
abstraktisti tasapainottuu ja ja tavallaan se systeemi on silleen
stabiili, mutta mutta tota mun mielestä ihan niinku
elämänkokemukseen ja sitten toisaalta tän tän
harrastuneisuuden ja työelämän kautta niin oon oon kyllä itse
päätynyt siihen, että tää taloussysteemi on aika kaukana
tämmöisessä tasapainojärjestelmästä, että
kyllä tää on pikemminkin tämmöistä.
Jatkuvaa haparoimista ja etsimistä.
Toki toki niinku hinnat muuttuu. Ja jotkut markkinat on paljon
tehokkaampia kuin toiset valuuttamarkkinat on erittäin
tehokkaat esimerkiksi yleisesti ottaen, mutta sitten on paljon
muita markkinoita, jotka ei välttämättä ole niin ole niin
tehokkaita, että tota eri syistä mut että tavallaan ehkä mun
perusviesti on tossa kirjassa tän asian osalta se, että että
niin kun. Ehkä ehkä yleisö ja poliitikot
ja virkamiehetkin välillä varmaan niin kuin liian liian
helposti. Tavallaan uskotaan niihin niihin
semmoisiin ideallisiin malleihin, mitä noissa
oppikirjoissa on. Joo ja tässä on muutamia
erikoispoikkeuksia. Eli eikö kuitenkin sitten voi
ajatella, että tää on niinku vähän klassinen microsoft
macro-ongelma? Eli tavallaan niin kun
talousagenttien hyötyfunktiota voi estimoida ja niitä voi
simuloida, mutta niitä on tosi hankala aggregoida järkevällä
tavalla. Joo, siis tämä on tämä niin
sanottu klassinen aggregointiongelma, jotka on
tota taloustieteen oppihistorian harrastaminen tunteiden.
Niin sanottuna cambridgen kiistana eli eli tota siinä oli.
Siinä oli tota angloamerikkalaiset ja sitten
ehkä tämmöiset mannermaiset. Taloustieteilijät vähän niinku
vastakkain. Kyse oli nimenomaan just siitä,
että miten miten me päästään tavallaan siitä mikrotasolta
sieltä yksilötasolta tarkastelee sitten koko kansantaloutta ja
esimerkiksi koko kansantalouden tuotantoa, että miten me voidaan
niinku hienosti sanotaan aggrikoida vaikka yksi
yrityksestä koko koko toimialaan ja koko kansantalouteen ja ja
tota matemaattisestihan tää on niinku hirveän hirveän hankalaa,
koska se oikeastaan palautuu siihen niinku esimerkkinä, että
jos jos samilla ja jussilla on on tota tietyt mieltymykset
elämässä niin. Niin se, että jos jos tota sulta
otetaan jotain pois ja mulle annetaan jotain lisää niin niin
ei ole semmoista keskussuunnittelijaa olemassa,
joka voi tavallaan tehdä sen oikein, koska viime kädessä
kukaan ei pysty vertailemaan meidän subjektiivisesti koettuja
hyötyjä. Ja tähän kaupallinen tiedote
mennäänkö metsään vai ei? Miltä näyttää metsäalan
tulevaisuus ja vastuullisuus? Metsä groupin on keskustelun
aikapodcast on juuri julkaissut uuden kauden laura frimanin
kanssa. Studioon on kutsuttu kattaus
omien alojensa huippuja puimaan tärkeitä asioita.
Yksi jaksossa puidaan tekstiilibisnestä ja etsitään
droppeja joilla lääkitä siitä vastuullisemmaksi.
Millaisissa asioissa SUOMI voisi olla suunnannäyttäjä ja ovatko
suomessa kehitetyt tekstiilikuidut ekologisia
jakson vieraat muorin asiantuntija ja luuta ja
yliopiston työelämäprofessori sami sykkö sekä metsä springin
toimitusjohtaja niklas von baymar myös paljastavat
haksahtavatko he itse koskaan pikamuorin ansaan.
Metsät ovat suomen tärkein luonnonvara ja siksi sinuakin
pitäisi kiinnostaa tämä keskustelu.
Kuuntele on keskustelun aika spotify podcast-palvelusta ja
nyt takaisin jakson pariin. Joo ja mun on mä oon nyt
jaksossa 270 jotain ja mulla ei vieläkään ole
itävaltalaiskoulukulta jaksoa. Mä pyydän anteeksi kaikelta
semmoinen pitää tehdä, mutta erityisen vahvaa tää kriitikko
on nimeä nimenomaan täällä eli tavallaan niinku siinä.
Mun mielestä se filosofia on, että yksilö yksilö tekee ne
utiliteettipäätökset ja kaikki muu on vähän niinku.
Teoreettista roskaa siinä toisessa päässä on sitten
jonkinlainen tota. Ääriagregoitu kinssiläisyyden
tota superkollektivismi sitten jossa jossa mennään sitten tota
ihan toiselle puolelle ja tuntuu että tää tää puoli kyllä
voittaa. Ikävä kyllä tää
superaggregoijat. Eikö se ole niin, että
valtiovarainministeriössä tämmöistä niinku
aggregointimallit jotka nyt yrittää simuloida siis on kun
puhutaan DSG malleista niin yrittää tota kuitenkin tehdä
niinku järkeviä oltuksia niistä dynaamista vaikutuksista, mutta
sitten sieltä puuttuu. Aika isoja palikoita, kuten
esimerkiksi raha joka niinku mallennetaan hyvinkin
mahdollisesti pahimmillaan neutraaliksi.
Kyllä juuri näin. Eli eli tota tuolta
kahdeksankymmentäluvulta oikeastaan tähän päivään asti,
niin moderni makrotalousteoria on perustunut näihin niin
sanottuihin dynaamisistokastisiin.
Yleisen tasapainon malleihin mitkä kärsii just näistä
olettamuksista erittäin vahvoista olettamuksista ja
tavallaan ajatuksena niissä malleissa on se, että talous on
koko ajan liki liki tasapaino ja siihen tulee erilaisia
ulkopuolisia häiriöitä, mut sitten se tavallaan se talous
tasapainottaa itseään, mutta tota.
Mun mielestä ne aika kaukana totuudesta ja nimenomaan tää on
iso puute. Että ei, ei ole niin kuin tätä
rahoitussektoria oikein kunnolla pystytty viemään.
Näihin kansantaloudellisiin kokonaismalleja joita käytetään
muuten siis ympäri länsimaista maailmaa ja aasiassa ja joka
paikassa niin keskuspankeissa ja valtiovarainministeriöissä, että
se on sitä perus perusmallinnusta mitä tehdään.
Mutta se, että esimerkiksi hyvä esimerkki on se, että jos
palataan finanssikriisiin 2008 niin niin siitähän jäi hirveät
traumat sikäli, että tota kukaan ei pystynyt tavallaan näkemään
muuta kuin yksittäiset jotkut sijoitusalan ihmiset tai
ekonomistit, jotka pysty varoittaa tästä niinku.
Kuplasta oletettiin, että eletään tämmöistä vakauden aikaa
ja ja tota tavallaan tietynlainen
keskussuunnitteluharha että ajateltiin että
inflaatiotavoitteilla keskuspankeissa niin se riittää
ja ja tota budjetit pidetään vaan tasapainossa niin talous
pysyy kasassa näin EUN. Joo näitä tuli näitä minski
momentteja ja muita tavallaan näitä häntäriskejä tuli ja
systeemihän ei kestä kovin hyvin häntäriskiä jossa on niinku
kierattu. Ja nimenomaan pankithan tuo sitä
niinku velkavipua tähän systeemiin ja sen vuoksi olisi
niinku täysin naurettavaa. Vaan olettaa rahaneutraaliksi,
että se velkavipu ei muka mitenkään vaikuttaisi mitenkään
systeemiin ja tässä pitää nyt sen verran ottaa takaisin.
Toi että kinssiläisyyshän nimenomaan niin kun löytää
tämmöisiä niinku likviditeettiloukkuja ja epätasa
pisteitä, kun taas monet tarismit ja tämmöiset niin kun
äärimarkkinamallit niin kun olettaa että ne jotenkin vaan
katoaa. Juuri näin.
Ja ja tosiaan se, että mun mielestä se on ihan selvää, että
että raha ei ole lyhyellä aikavälillä neutraalia.
Eli eli toisin sanoen vaikka pankki.
Pankkien rahoitussektorin luotonanto niin niin vaikuttaa
niinku silloin reaali taloudellisia vaikutuksia meidän
meidän taloudessa, että hyvä esimerkki on se, että jos jos
vaikka suomen valtio nyt ottaisi 10 miljardia ylimääräistä lainaa
ja jakaa vähän enemmänkin, mutta jos ottaisi vielä sen päälle ja
jakaisi sen sitten ikään kuin seteleinä kansalaisille niin
niin kyllä se vaikuttaisi, että ei kun tavallaan tää
ortodoksinen tulkinta on ollut siinä, että ainoastaan.
Jos rahaa olisi neutraalisuus ainoastaan hintatasovaikutus.
Mutta tota mä en mä en kyllä usko tähän.
Talous on monimutkaisempi järjestelmä ja niinku mä sanoin
jossain haastattelussa aikaisemminkin, niin mun
mielestä se oikea tapa ajatella asioita on se, että nähdä, että
tavallaan tietysti tietyllä tavalla jokaisessa taloustieteen
koulukunnassa on niinku oikeita asioita tunnistettu ja ehkä
niinku yhdistelemällä näitä erilaisia koulukuntia.
Ne saa sitten kuitenkin parhaan käsityksen.
Joo voitaisiin tähän raha pureutua ja nyt sitten päästään
olemaan eri mieltä niin tota täällä oli tämmöinen tota
raivostuttava tuota. Instrumentaalisesti järkevää
lienee hyvä. Sain lakia yrittää pitää kiinni
kvantiteettiteoriasta häntä sanopa mikä on sain laki ja mikä
on kvantiteettiteoria? Miksi näitä pitäisi näistä pitää
kiinni rahateorian yhteydessä? Joo siis tää sairaalaki tai sain
laki niin sehän on tämmöinen perustuu tämmöiseen ranskalaisen
talousajattelun ja xiati sign tota ajattelun 1800 luvun alusta
jossa. Niinku on lähdetty tavallaan
siitä, että tarjonta luo oma kysyntänsä ja se tulee
tämmöisestä jonkunlaisesta vaihtotalousajattelusta, että
että tota jos tuotteita vaihdetaan niin sitten niitä
vaihdetaan että se on ikään kuin melkein tautologia, mutta että
sitten nimenomaan näissä myöhemmissä myöhemmissä
pohdinnoissa sitten vaikka tunnettu ruotsalainen ekonomisti
clundvikselle, niin hän hänhän kritisoi aika paljon näitä ja
tota sitten myöskin keihäs omissa teorioissaan lähti siitä
ja nykyään varmaan aika moni ajattelee kyllä niin että.
Että kyllä niinku kysyntä on. On ehkä kuitenkin ensisijaista
tarjontaa nähden, vaikka tarjonnallakin on totta kai
merkitystä. No sitten taas tää rahan
kvantiteettiteoria, niin täähän on vanha juttu, joka tulee itse
asiassa filosofian valistofilosofi.
Skotti herra davidilta 1700 luvulta ehkä jopa aiemminkin on
ollut näitä ajatuksia. No sitten modernissa muodossa
amerikkalainen ekonomisti urving fisher tavallaan tuota
matemaattisia matemaattisia muotoja, joka sanoo suunnilleen
se, että että tuota. Nimellinen bruttokansantuote on
verrannollinen taloudessa kiertävään rahan määrään.
No täähän tavallaan tietyllä tavalla tautologia sekin, koska
jos me ajatellaan, että se on vaan tämmöinen ekonometrinen
malli, että me voidaan osoittaa, että joku korrelaatio rahan
määrällä ja ja esimerkiksi hintatasolla näin varmaan on.
Mä en ole ikinä pitänyt sitä kovin suurena lakina niinku
esimerkiksi luonnonla et on suuria lakeja, mut tää on ehkä
tämmöinen niinku tilastollinen kausa kausallinen yhteys että.
Jos taloudessa on paljon rahaa niin niin sitten siellä on
todennäköisesti myös korkeat hinnat ja enemmän tuotantoa.
Joo no tää tää tota on muuten aika rajua että huume vaikutti
siis devit ricardoon ja adam smithiin että se tavallaan että
se on niinku tavallaan tää nää jättiläiset on siellä toistensa
olkapäillä hyppinyt ja ja tota ne sitten varmaan vaikutti karl
marxiin sitten joka joka tota unohti muutaman eli ehkä tää nyt
tää tää marxin tota yhtälö ei ole tavallaan työn ja pääoman
funktio voitaisiin pelkästään tätä työn lisäarvon riistämiseen
niin eikö se nyt ole moneen kertaan jo niinku.
Falsifioitu oletus. Joo siis itse itse pidän tätä
riistoria niin kuin marxin ristoteoria.
Lähinnä huuhaaa että että tota siinähän unohdetaan täysin se,
että että jos ajatellaan että että mitä yrittäjä tekee
taloudessa, niin yrittäjähän tuo niitä tuotannontekijäresursseja
yksi eli se tuo pääomaa osaamista hiljaista tietoa
sitten ihan työvoimaa, fasiliteettia, infraa yksi ja
sitten se siellä yrityksessä jalostaa näistä imputeista
sitten jotain outputia mitä se myy.
Toivottavasti hyvällä katteella. Niin niin tota siinähän on kyse
synergiasta eli matemaatikot sanoisi että tää tää
yritystoiminnan malli on epälineaarinen siinä mielessä,
että kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa ja näin ollen tää
koko mun mielestä tää riistoteorialta putoaa tavallaan
pohja, koska siinä on riistoteoriassa jotenkin
ajatellaan silleen niinku naivisti että että nää
tuotannontekijät olisi olisi jotenkin hyvin eroteltavissa
toisistaan. Joo kyllä se on roskaa eli tota.
Uskokaa näin tota. Mut siis se jännää siis marxikin
lähti tietyllä tavalla kunnioittamaan sitä tota.
Perinnettä, mutta eksyi sitten niinku sivulauseelle ja siitä
tulikin sitten maailmanhistorian suurimpia tragedioita.
Vieläkin saamme elää vasemmistossa.
No mut sitten vielä tietysti tätä rahaa vähän maistelisi,
niin tota sulla sitten tota lähti.
Sulla oli kyllä muutama mainita, että on olemassa
arvopaperimarkkinat ja ja tuota yrityksilläkin on nykyarvoja
jotka on niinku jonkinlaisia tätä disconof-funktiota ja ja ja
sitten tota niihin voi sijoittaa, mutta sitten aika
paljon sä käytit aikaa sitten semmoista mun mielestä vähän
toisarvoisten asioiden kuten. Niinku chicagon plunien
pohtimiseen. Eli eli tavallaan, että jos
pääomamarkkinat näkee niin kuin amerikkalaisittain ne on mun
mielestä pakko nähdä niinku yksi tärkeänä kanavana kuin
liikepankkien tota niin kun lainoituskanavan niin niin niin
niin silloin tämmöiset chicagoplanit ei tunnu mun
mielestä kovin relevanteelta mun mielestä ainakaan.
Niin no lähinnä siinä. Ehkä siinä mun kirjan
pohdinnassa oli. Ajatuksena se että että tota.
Tietyllä tavalla, jos me ei mennä kohti tämmöistä chicago
plania tai muuta vastaavaa tämmöistä, niin kun mallia missä
periaatteessa tää nykyinen? Tavallaan pankkien taseen
rakenne ei, ei voisi enää jatkua tän kaltaisena.
Niin siis meillä ei oikein muita vaihtoehtoja sitten mun mielestä
oikein ole, että millä me päästäisiin tavallaan eroon
tästä niin kun epäterveestä mallista, jossa valtiovalta ja
veronmaksajat implisiittisesti ja eksplisiittisesti antaa
suuria turvaverkkoja ja takauksia pankkijärjestelmälle
esimerkiksi. Talletussuoja
kriisiratkaisurahastot keskuspankin hätälikviditeetti
näin poispäin, että eihän millään muulla toimialalla
tavalla vapaassa markkinataloudessa on näin
ekstensiivisiä tukimekanismeja. Eihän se ole markkinataloutta,
että valtio tukee näin laajasti tämmöistä yksi tiettyä sektoria.
Joo toi on ihan reilua kritiikkiä.
Siis sinänsä siis tätä liikepankin tasehan menee
silleen, että euroalueella on suunnilleen 40 000 miljardia
tota euroa liikepankkien tasetta, josta 20 000 miljardia
suunnilleen on niinku tota. Pankkitalletuksella rahoitettua
ja sitten taas tätä niin kuin high poward keskuspankkirahaa
eli setelistöä ja reservejähän on vaan niinku luokka 2000
miljardia dollaria ja niin kun chicagon pläännin ongelma tai
niinku ehdotus suunnilleen että tän 2000 miljardin suhde tai 20
000 miljardin pitäisi olla lähempänä yks suhde yksi kuin
yksi suhde 10 eli tietyllä lailla niinku pussataan sillain
että se tavallaan pankin pitäisi pystyä kattamaan niinku
talletuksessa myös keskuspankkirahalla.
Mutta siis se tota mun mielestä parempi ratkaisu on
pääomamarkkinat eli. Eli poistetaan tää pankkien
intermidaatio siinä välissä niin kuin jenkit on käytännössä
tehnyt ja annetaan ihmisten vaurastua niin paljon että ne
pystyy itse tota rahastojen ja suurilla sijoituksilla kattamaan
niin kuin yritysten niinku pääomatarpeet ja tää on
terveempi tapa tehdä se koska se silloin se on niinku
markkinatalousriskiä joka jota kukaan ei tietysti tule
kattamaan sun puolesta. Ei, ei kukaan niinku takaa
hetsfandien voittoja. Tää tää on mielenkiintoinen
näkökulma. Mä en mä en niinku näe näitä
tavallaan toisiaan poissulkevina sikäli että mun mielestä itse
asiassa. Liikehdintä mitä nyt pyöriitän
tän niin sanotun digi euron ympärillä tai vastaavia
hankkeiden muualla keskuspankeissa.
Niin tavallaan siinähän pyritään nimenomaan siihen, että aivan
oikein niinku sanoit, että nykyisellään liikepankkien
taseen tai velkapuoli on on on pitkälti tota talletuksia niin
niin tavallaan näissä digirahoissa on osittain
varmasti se idea, että että tota näistä päästään näistä
velkaeristä pankkijärjestelmä taseessa eroon ja sitten.
Tavallaan keskuspankilla tulisi tämmöinen niinku käyttötilien
tavallaan niin kuin hallinnoijan.
Rooli laajassa mittakaavassa, jolloin sitten pankkien rahoitus
täytyisi järjestää jollakin sijoitustodistuksella tai
bondeilla enemmän kun kun tota tämmöisellä avista tileillä.
Eli eli siinä mielessä niin kun se on, mä en sano että se on
välttämättä oikea tapa edetä, mutta se olisi teknisesti yksi
ratkaisu. Tavallaan niinku irrottaa tää
epäterve turvaverkko tältä sektorilta.
Joo, kyllä se siis näin on sitten tätä tullaan.
Nyt mä kirjoittelin näitä silloin kun mua kiinnosti tää
aihe niinku mä olen luovuttanut tän eurojärjestelmän suhteen
niin 2000 neljäto. Osallistun tämmöiseen tuota
euron tulevaisuus suomen vaihtoehdot tätä vesakanneisen
työryhmän vetämään paperiin, jossa mä kirjoitin käytännössä
tämmöisen tota yksin liitteen eli eli tämmöisen miten
eurojärjestelmä voidaan ratkaista tuota palaamalla eiku
eku-järjestelmään. Eli tavallaan tässä kirjassakin
sulla on kuva IMFN korivaluuttajärjestelmän special
droon rightin, niin sehän on 5 maailman valuutan tota
markkina-arvoilla painotettu. Summa se tota SDRN arvo niin
niin aikoinaan euro oli määritelty tota.
Näiden euromaiden tai oikeastaan 12 ala alamaan, niin tuota
markkina valuuta markkina-arvolla painotetuilla
tuota valuuttakorilla niin tehtäisiin tää vaan sama
systeemi niin että nää digitaaliset keskuspankkirahat
jotka nyt on tuloillaan, eivät olisikaan tätä monoliittista
euroa, vaan jokaisella euromaalla olisi oma
digitaalikeskus pankkiraha joiden niinku tota
markkinapainotettuna summana tai sitten euromuodostus ja tää on
niinku tota mahdollista toteuttaa vieläkin.
Tosin tää niinku eurojärjestelmä on niin.
Poliittinen ja se tukee niin paljon yksi yksi hintaista
euroa, että ei tää enää ole kovin todennäköistä.
Se olisi silloin 10 vuotta sitten ollut vielä helppo
toteuttaa, mutta nyt me ollaan menty jo niin syvälle
liittovaltioon, että että sieltä on niinku hankala mun mielestä
enää peruuttaa. Mä en tiedä saitko sä tosta
niinku kiinni kiinni, mikä se mun eku kakkosen idea on?
Joo jollakin tapaa se se musta se ehkä se isoin.
Ongelma on siinä että että tota varmaan varmaan aika monet
talousasiantuntijat vaikka on sitä mieltä niinku itsekin että.
Taloudellisesta näkökulmasta euro oli virhe.
Se on niinku selvä. Mun mielestä jokainen näkee sen
vaikka nyt suomessa, että meillä on liian korkeat korot ja näin
päin pois, mutta että sitten kun siihen aikanaan liityttiin
lähinnä ulko ja turvallisuuspoliittisesta
intresseistä käsiin tavallaan EUN mentiin niin sanotusti
nahkoin ja karvoineen niin niin tota nyt siitä on sitten pirun
vaikea peruuttaa, koska jos nyt lähdetään vaikka ihan siitä että
että tota toisin kuin vaikka brexitin tapauksessa.
Jossa perussopimuksessa tota artikla 50 sitä varten että on
olemassa menettely. Että miten miten jäsenmaa voi
voi irtautua Euroopan unionista? Tavallaan niinku
oikeusjärjestyksen puitteissa, niin sitten eurosta ei tämmöisiä
mitään säännöksiä ole olemassa. Missään sopimuksissa tietyllä
tavalla euro on luotu, niin kun jos ilkeästi sanotaan niin niin
aivan. Mutta kun maria draghi mun
mielestä jossain sanoi, että se on niinku peruuttamaton eli eli
tota meillä ei ole mitään juridisia keinoja tavallaan
palata näihin näihin kansallisiin valuuttoihin,
vaikka se taloudellisesti voisi joskus olla järkevää.
No mä en myöskään usko siihen. Että me voidaan tämmöiseen
aitoon liittovaltioon mennä, eikä mun mielestä meidän
pidäkään, koska ei ole olemassa mitään aitoa eurooppalaista
identiteettiä ei ole olemassa eurooppalaista
väkivaltamonopolia. Kaikki tämmöiset niin kun.
Eheän maan tunnusmerkistö tietyllä tavalla puuttuu,
jolloin jolloin mä niinku realistina ajattelen, että
liittovaltiota ei ikinä tule, mutta eurokaan ei voi toimia
niin valitettavasti mä kyllä ennustan jollakin aikavälillä
tälle eurolle. Aika aika synkkää tulevaisuutta.
Joo näin se on siis tota siitä tulee vähän niinku se on mun
mielestä vähän niinku vapaaehtoinen tota.
Dollarisaatio eli siis dollari on sieltä yksi.
Kutsutaan systeemiin jossa tota joku vaikka andora käyttöön
euron. Sen sijasta, että niillä olisi
oma omat tota valuutta. Näitä kun mä pohdin siinä
kirjassani oli tämmöinen lexmone tai kanssa olevissa juridiikan
sääntö, jonka mukaan jokainen yksittäinen suvereenivaltio saa
itse päättää laillisen maksuvaluutan maassaan tai ne on
niinku mahdollista tuoda rinnakkaisvaluutta ja ja tota
sen kautta siis tota ajaa tää tota euro ulos maasta mut se on
niinku pitkä ja kivulias tie ja sen pystyisi legitiimisesti
tekemään nimenomaan tän digi euroyhdistyksen uudessa, koska
silloin kaikki ottaa samaan aikaan käyttöön sen
rinnakkaisvaluutan ja. Ilman sitä niin kuin hillitöntä
shakin hivutusta, joka tulisi jos yksi vaan valtio vaan
päättäisi toimia tällainen niinku yksin ja sitten suomella
on vielä erityishaittoja tässä tilanteessa.
Tota olla se sooloilija. Toki meillä on niinku tällä
hetkellä muuten tarkeet 2 saldoa 64 miljardia plussalla joka
niinku jos jos tota kyynisesti tulkitaan tätä maria draghin
lausuntoa, että italia eiutuisi kuittaamaan tarvit 2.
Tota negatiivisen saldonsa pois lähtiessään eurosta niin
loogisesti se tarkoittaisi, että joku eurosysteemi maksaisi
meille 64 miljardia niinku läksiäisiä siitä.
Että me lähdetään urheilusta pois.
Niin tässähän on mielenkiintoinen, tavallaan
kansallinen historia. Sikäli, että itse asiassa
nykyisen ulkoministerin kanssa kirjoitin hesariin tästä
joitakin vuosia takaperin ja artikkeli se se herätti
keskustelua aika paljon. Tosiaan tää target 2 eli eli
kulkee nykyään muuten nimellä t 2, koska tää kontaminoita tää
targeet 2 termi niin se on t 2 keskuspankkijarissa, mutta tota
sehän on tämmöinen. Tietyllä tavalla se niin kun se
on eurojärjestelmän toiminnan kannalta aivan välttämättä.
Yksi ominaisuus on se, että sillä ei ole mitään eksanteen
ylärajoja näille limiiteille. Eli tota kun näitä maksuja
siirtyy eurojärjestelmän sisällä, niin tota periaatteessa
keskuspankit voi velkaantua toisilleen ilman ilman ylärajaa.
No suomen pankillahan on on niinku nettosaatava suhteessa
eurojärjestelmään. Eli eli meillä on.
Meillä on tosiaan se on liikkunut jopa 100 miljardissa
mun mielestä välillä mutta mutta siellä viidenkympin 100 välillä
se huitelee ja sitten vastaavasti.
Italiassa muistaakseni espanjassa muuallakin.
Sitten on vastaavia miinuksia saksalla isoja jättimäinen
satoja. Ei satoja miljardeja enää miinus
maat. Joo joo ja sitten saksalla
taitaa yli 1000 miljardia plussaa ja tosiaan niinku sitä
kauhuskenaariota me siinä siinä tota jappasteltiin että jos jos
vaikka nyt jostain syystä joku maa iso tämmöinen velallinen
tarkoitetut velallinen lähti seurasta, niin sitten siinä
kävisi sillä tavalla että että tota eurojärjestelmän nää nää
jäljelle jäävät keskuspankit niin joutuisi sitten kirjaamaan
sen oman pääomansa vastaan eli eli siellä on semmoisia.
Mun mun nähdäkseni aitoja riskejä olemassa.
Jotka on mun mielestä tosi mielenkiintoisia siinä mielessä,
että jos niinku muistat itsekin silloin 2011 12 kun oli näitä
tukipaketteja. Niin aikamoinen.
Tavallaan juridinen prosessi käytiin, käytiin
perustuslakivaliokunnassa ja kuultiin asiantuntijoita muuta
kun perustettiin ERV veteen RVM, ää, EVM, ää.
Euroopan vakausmekanismia ja näin poispäin.
Juttelin muuten sille tota kukas tää nyt oli silloin VMN sitten
tota kova virkamies tota niin hetemäelle mä kirjoittelin
hetemäelle memoja ihan muuten siis tota vastaili mulle mä
rakkaudella tota tota tykkään siitä että tässä ja tota mä
kirjottelin semmoisia niinku ei tää ei tää nyt näin voi mennä
että meillä on luxemburg. Niinku tota vivutettu osakeyhtiö
että joo. Se se näin, näin se on, että
siellä se on edelleenkin käsittääkseni että todellakin on
tota mut mut näähän tosiaan nää target limiitit niin nää on
vähän niinku vasta-aineet vanha vanha ajan tota kun
keskuspankkien välillä on ollut kuusikymmentäluvun
kuusikymmentäluvulta alkaen niin sanotun basel sopimuksen
perusteella niin tämmöisiä tota keskuspankkien välisiä
luottolimittejä tai slogppeja niin.
Tää on tavallaan euroalueen tämmöinen oma oma systeemi ja
siitä ei kovin moni tiedä, mutta.
Mutta jos euro hajoaisi niin niin tota se onkin 1000 ei
taala. Mutta euron kysymys että että
mitä näille sitten kävisi ja kuka kuittaa?
Kuka kuittaa laskun? Tää oli tässä siis mun markka
takaisin skenaariossa. Siinä euron tulevaisuuskirjassa
simuloitu sillain että sanotaan vaan että se 64 miljardia target
kakkausta on meidän niinku niinku neuvottelupositio että me
kyllä voidaan tyytyä 50 miljardiin että annatte meille
vaan sen markan niinku kruunutyyliin niin tota ei ei
tehdä tästä hässäkkää että. Mä näen mä sen sinne
kirjoittelin siis ihan timanttia kamaa silloin tota.
Vaikka itse sanonkin tää tästä elena valtosen kanssa kun teit
sen niin tota silloin ainakaan mä en tiennyt että sä oot persu
niin mä tätä juhani huopaisen kanssa tehtiin.
Muuten siis neuvottelijaksoissa missä me suolattiin.
Teidän sinänsä arsiakasartikkeli just sanomalla silleen että se
muuten oli hyvä, mutta siinä ei käsitelty tätä fiksit
skenaariota eli tätä niinku suomen kässäys mahdollisuutta
tästä systeemistä. OK joo.
Joo mutta mutta tota siis se on hyvä asia, vaikka muuten ollaan
ihan konkurssi. Valtio niin tota meillä tosiaan
on sitä saldoa saldoa niinku reippaasti plussalla tai
ainakaan sieltä ei niinku tule. Pitäisi tulla niinku mitään
miinusta meille, mutta toki voidaan menettää ne sitten
pahemmassa kenellä siihen. Sisältyy tavallaan luottoriski,
että se on se ongelma. Niin joo, mutta kukahan että
siis siinä me fiksit skenaario on helpompi meille kuin
Italialle? Sanotaanko näin?
On teknisesti joo kyllä. Joo no mutta tota se mun
suositus nyt sinne tota digi eurokomitealle että otatte vielä
harkintaan sen että teknisesti edes luotte sen
digikeskuspankkirahan siinä että jokainen ala keskuspankki
suomeen pankki suomessa niin hallinnoi tota oman alueensa
digikukkaroita ja silloin tota kun se ominaisuus on sinne luotu
et se ei ole niinku keskit. Kenelle tota tilille Brysseliin
tai luxemburgiin niin niin silloin se on.
Se sentäisi mahdollistaa tän niinku pienen toivon kipinän
siitä että tää euro voidaan joskus tätä hallitusti purkaa.
Mä en tiedä pystyykö tähän mitenkään vai vaikuttaa
valtiovarainministeriössä, mutta tota tämmöiseen mä voin
kirjottaa semmoisen memon sinne EU, lle sitten niin tota josta
jos joku joku niitä lukee ja siis EU han pyysi.
Ottaako kommentoida vähän niin kyllä siis ihan vaan se että tää
on muuten mielenkiintoinen juttu tää digieuro, että kun se
siitähän on annettu tämmöisiä tämmöisiä puitesäädösehdotuksia.
Sitten tuota komissiosta ministerineuvostolle ja nämä on
kaikki sellaisia säädösehdotuksia jotka
hyväksytään määräenemmistöllä euroopan unionin neuvostossa.
Mahtavaa niin niin sekin on vähän niinku ehkä huono juttu ja
sitten toisaalta vielä se, että mulla on se käsitys, että
euroopan keskuspankki on aika itsenäinen tässä että että tota.
Ainakin he on antanut jotenkin julkisuudessa ymmärtää, että
heillä on itsenäinen toimivalta niinku tämmöinen digieuro
suunnilleen perustaa. Mutta että tää on musta yksi
esimerkki tästä, että että mä. Yhä enenevissä määrin niinku
huolestunut tästä suvereniteetin valumisesta tonne tonne pois
meiltä. Näin se on siis sillä on 3
vuotta sitten kun sitä pyydettiin digi eurokommentteja.
Mä menin innoissani sinne ja tota ajattelin että nyt mä
laitan liitteeksi tän. Miten tää kannattaa tehdä ja
miten tää eku kakkonen toimii ja niin sitten se ikävä kyllä
määrämuotoon oli semmoinen että sinne ei tämmöisiä niinku
tavallaan systeemitason muutoksia ei voinut mitenkään
laittaa. Siellä sai kommentoida sitä
protokollaa ja mä olin silleen että niinku.
Ei tää nyt näin voi mennä että missä demokratia hei hei tota.
Mutta parempi myöhään kuin en milloinkaan.
Tota mä en tiedä pitäisikö mun ruveta tälleen Hetemäki tyyliin
kirjoittaa suoraan tota niinku tota EKP, lle sitten tota tai
kutsua jotain suomen pankin tyyppejä tänne vieraaksi.
Mut mä en täytyy sanoa tässäkin kuulijoille ja katsojille
tiedoksi, niin mä oon tästä. Mä oon lauhtunut silloin 2012 14
niin mä oon niinku koin tän niinku eksistentiaalisena
vääryytenä, mutta nyt mulla on esimerkiksi timo löyttyniemi oli
verran toimitusjohtaja vieraana, joka siis.
Tän kriisin ratkaisu systeemin pisti yksi tuota johtajana
pystyyn ja. Tavallaan se luotiin ilman, että
tämä pankkisysteemi niinku on tässä romahtanut muutaman kerran
ollaan käyty. Käyty kyllä niinku horjumassa,
mutta että se tavallaan on kestänyt sen niin tavallaan mä
en enää oikein jaksa tästä nyt kiihtyä.
No se on se on tää carl jung kirjoitti tästä, että kun
ihmiselle tulee ikää niin se rupeaa kiinnostumaan
puutarhanhoidosta ja. Ja ja jotain tämmöistä mut
sitten tota tässä palataan tähän pikkaraisen tota kritiikin,
niinku tavallaan se onnitteluosuute, että se hän oli
tulkitseminen, että hän piti tätä niinku.
Globaali koordinointiosioita kiinnostavimpana eli tavallaan
tietyllä tavalla. Meillä on niinku tää vähän rämä
euro ja EU ja sitten on tää pohdi tätä kaksinapaista kautta
moninapaista turvallisuuspolitiikkatilannetta
ja sitten päädyttiin. Päädyit muuten tähän tota koesin
lakiin eli eli tavallaan siellä oli pientä tämmöistä pohdintaa
että onko ilmastokriisi ratkaistavissa markkinatalouden.
Toimin niin. Selitäpä tää niinku kaaasen kela
siinä. Joo no se se oli tota se oli
semmoinen tota. Oikeastaan repliikki siihen kun
tota. Nalle wahlroos omassa kirjassaan
kirjassaan kovasti kehotetaan niin sanottua koasen teoriaa.
Mä koasen teoriassa on siis 60 luvulta tämmöinen tunnettu
taloustieteellinen teoria, joka joka jonka teesi on niinku se,
että että jos ei ole transaktiokustannuksia niin niin
tavallaan vapaa vainnan kautta niin omistussuhteet tavallaan
allokoituu tehokkaasti ja sen voi myös ymmärtää vaikka tän
päivän. Tän päivän tota.
Ympäristöpolitiikan alalla niin että että että että tavallaan
esimerkiksi päästökauppa on jossakin mielessä tehokas
järjestelmä hillitsemään hillitsemän päästöjä, mutta
tietysti päästökaupassa on taas se ongelma, että päästökauppahan
lähtee siitä keskussuunnittelusta, että
unioni päättäisi euroopan unioni tässä tapauksessa päättää siitä,
että kuinka paljon niitä päästöoikeuksia paljon ne
vähenee niinku joka vuosi kun mennään eteenpäin.
Ja se nyt on tietysti taas poliittinen valinta viime
kädessä, että kuinka paljon on tarvetta tehdä euroopassa
suhteessa muuhun maailmaan, mutta sinänsä.
Mä uskon henkilökohtaisesti, että puhtaan niinku teknisenä
harjoituksena, niin niin päästökauppa on varmaan niitä
vähiten haitallisia tapoja tavallaan hoitaa tätä
ilmastopolitiikkaa. Joo, jos taisi olla tässä nallen
kymmenetuhoisinta ajatusta kirjassa.
Siellä oli siis tätä tätäkin myös, että tota valtameret
pitäisi antaa ne tota kalastusoikeudet että
yksityisille tahoille niin kaikki ongelmat ratkeaisi ja
sitä taisi olla sekin että tota. Tämä kilpailuvirastotoiminta on
niin kuin höpöä, että itse asiassa ihan ok että markkina
keskittyy aika paljon, että se kestää se markkina senkin ja se
ei ole niin kuin pakki itse feedz että osa niistä niin kuin
minunkin korvaan vähän kuulosta semmoista lievästi proboilulta,
mutta hieno, hieno kaveri sen alle, että jos kuuntelet tätä
niin tervetuloa vieraaksi. Selittelen nämäkin oikein päin.
Joo terkkujen alle vaan. Joo, mutta tuosta tuota et tästä
globaalista tuota koordinointiongelmasta.
OK meillä on niinku tämmöisiä valuuttajärjestelmätason
ongelmia. Sitten meillä on nää
sotateollisuuden ongelmat. Tavallaan tää peace divinend.
Katosi ja nyt meidän pitää laittaa suomessa erityisesti
niinku laittaa näihin rautaan ja nato-kriteereihin ja tota
ukraina tukeisi tuki niinku paljon rahaa ja ja tää on niinku
lisärasite jo muutenkin kitukasvuiselle euroalueelle
mitä meillä ei ole mutta se niinku pohdit mun mielestä että
mihin tää menee ja eikö voisi ajatella että alexander
stubbinkin tää tavallaan hänen uusi slogansa mikä se nyt oli
toi tota arvopohjainen arvopohjainen realismi löytyy
myös sun kirjasta ainakin rivien väleistä.
Niin no joo siis tosiaan. Niinku niinku varmasti ihmiset
on huomannut niin niin tota kansainvälinen järjestelmä on on
on on vähän niinku kiristynyt. Jotkut on sitä mieltä, että
kylmä sota ei oikeastaan ole loppunutkaan ikinä, vaan meillä
oli vaan tämmöinen. Liennytyksen aika tässä niinku
berliinin muurin hajoamisen jälkeen.
Mut sitten sitten me ollaan oikeastaan koko ajan eletty sitä
sitä tota kaksinapaista mallia. Eli nythän tietysti tavallaan
länsimaat ja sitten on toisaalta tää brix blokki ja sitä pohdin
tuossa kirjassa että että tota kun tavallaan on niin 2
erilaista systeemiä ja sitten toisaalta rahoitusjärjestelmiä,
että tää varmaan niinku jollakin tavalla.
Veikkaisin, että tää systeemi ehkä ehkä niinku kriisiytyy
siitä syystä, että meillä on valmiiksi aika pirusti velkaa
oikeastaan kaikilla sektoreilla. Esimerkiksi usa, ta pidetään
aina tämmöisenä niinku markkinatalouden mallimaana,
niin sielläkin on liittovaltion velkaa yli yli 100% jo BKT, sta
todella pitkälle ne vaihtotaseen vaje ulkomainen
nettovarallisuusasema. Your problem pahasti.
Miinukselle ja tää liittyy tietysti tähän tähän nimenomaan
tähän tota. Dollarin dollarin
reservivaluutta-asemaan ja tähän niin sanottuun triffin dilemma
eli. Eli robertrifin tämmöinen
ekonomisti 60 luvulta. Samoin niin oli sitä mieltä,
että tää ennusti musta aika kivasti tän, että tämmöiset
järjestelmät oli se sitten kultakanta.
Tai nyt tää uusi järjestelmä jossa tavallaan dollari on
tietynlainen ankkuri niin niin niin se johtaa sitten helposti
sitä tämmöiseen ylivelkaantumiseen eli eli
käytännössä niinku jenkit jenkit vie US stressoreita ulkomaille
eli eli tota se on heidän päävientituote.
Jos näin niinku rumasti sanoo ja sitten taas mitä tapahtuu kiina
venäjä intia tää brix akselilla niin tota.
Siellä sitten on. On ainakin lehdistön mukaan mitä
on kansallistalous lehdistö lukenut, niin siellä on
pyrkimyksiä luoda tämmöinen oma jonkunlainen niinku
valuuttajärjestelmä. Ja sitä mä vaan pohdin että
kaikki jotka on taloutta seurannut ja taloushistoria
tuntee niin tää alkuperäinen brettavuusjärjestelmähän hajosi
nimenomaan tähän ylivelkaantumiseen eli vietnamin
sotaan ja linda b Johnsonin grater city hankkeeseen.
Vai oliko se ranskalaisten kusetus että ne päätti vaan
niinku? Ruveta ne rikkoo tota ne niinku
pokeri terve koulussa bluffin niin sanotusti että että he että
he nosti. Merkintä mutta tota mutta
taustalla oli tietysti vietnamin sota ja sitten nää
sosiaaliuudistukset 60 luvulla jenkkilässä ja ja ja tota.
Nyt meillä on tavallaan vähän samanlainen tilanne.
Se se mun teesi on, että kun bretto woves tavallaan niinku
hajosi niin sokka päästettiin irti ja tää globaali
velkaantuminen kaikki pidäkkeet poistettiin ja nyt me ollaan
tilanteessa jossa meillä on tavallaan tää puhdas siirtymä
vihreä siirtymä mikä vaatii hurjasti investointeja jos
halutaan näihin ilmastotavoitteisiin päästä
sitten meillä on tää kansainvälisyyspoliittinen
jännitteinen tilanne pola. Se vaatii isoja investointeja
puolustuksen saralle. Meillä on valmiiksi hurjasti
velkaa. Sitten meillä on vielä ikääntyvä
väestö ja meillä ei ole vielä tässä niinku eurossa kun käytiin
termiä rämä euro mikä on musta ihan hyvä termi, niin tavallaan
eurossa meillä on lisää ongelma se, että meillä ei ole mitään
normaalia sopeutuskanavia, siis valuuttakurssipolitiikkaa ei
ole. Korkopolitiikkaa ei ole niin tää
on tää on musta aika hankala yhtälö.
On joo ja onneksi muuten mä oon siis tätä.
Toisin kuin ilmeisesti ison osa suomalaisista.
Mä oon vähän iloinen kun saksaan niin kusessa tätä tavallaan
niiden tota. Energiavendejä venejän
riippuvuus ja autoteollisuus riippuvuus on niinku tavallaan
kaikkien mennyt mustaksi pekaksi niin tota nehän on koko tähän
astisen euron ajan niinku vetänyt 10% ylijäämää, niin se
on nyt pois yhtälöstä ja niinku se ei tavallaan niinku driftaa
sitä euroa niinku tota vahvista että niinku pikkaisen pikkaisen
tota ainakin se mörkö on sieltä vähän heikompi.
No siinä on siinä tavallaan se, että joo että se se se tavallaan
tekee ton, mutta sitten soitetaan tekee sen, että kun
kun me me taas viedään niinku tota.
Tavaraa saksaan niin myös se niinku kysyntä vientikysyntää on
hiipunut sieltä saksasta, että se on vähän kaksiteräinen
miekka. Toisaalta ne kilpailukyky on
mennyt alas, niin me ollaan voidaan voidaan myydä tavaraa
sinne, joten ne pystyi tekemään tehokkaammin tätä energia teho
ympäristössä. Eli ainakin tää meidän
energiainsitiivinen teollisuus on tota kilpailukykyisempi
sitten siinä. Se on ihan.
Totta joo, mutta tota ehkä tossa nyt kuitenkin oli aistivinani
niin. Tämmöistä lordi keans
sympatioita. Sehän oli hieno lordi ja tota
myös osake. Spekulantti ja rikas mies ja ei
pelkästään tämmöinen ihan vasemmistovaikuttaja vaan niin
niin tota hän hän ei keksi yllättävän paljon tosi kovia
ideoita niin tota yks niistä oli bangkore että tota maistellaan
vielä tätä että olisiko maailman valuutta vaikka SDR, stä
leipottavissa tää niinku. Joo se sehän oli tosiaan tää
banktori oli silloin kun silloin kun bretto woodsia suunniteltiin
40 luvulla niin canesin gnysiajatus oli tämmöinen
jonkunlainen ainakin globaali tilivaluutta.
Jossa sitten sitten tota. Se toimisi pikkasen samalla
tavalla kun tää nykyään nykyinen IMFSDR rakenne eli tää special
droining right minkä minkä mainitsit?
Sitä mä niinku mietin, että jos jos me tota tavallaan halutaan
jollakin tavalla. Tietyllä tavalla koordinoida
tätä niinku länsimaisen globaalille.
Jos käytetään termiä globaali länsi että että globaali länsi
jos me halutaan yksi päästä näistä meidän ylivelkaantumisen
rahoitusongelmista. Tavallaan jotenkin
koordinoidusti irti, niin mun ajatus oli lähinnä semmoinen
niinku spekulatiivinen siinä, että tarvitaanko me jonkunlaista
tämmöistä niin kun. Koordinaatiota jonkun tämmöisen
SDRN vahvistumisen kautta. Esimerkiksi jos joudutaan
tekemään jotakin suuria velkajärjestelyjä tai jotain
vastaavia, niin sitten se voi helposti mennä tähän.
Joka tapauksessahan keskuspankit tekee päivittäin aika paljon
yhteistyötä. Se ei vaan näy meille
tavalliselle kansalaisille, mutta fedil ja EKP, llä varmasti
joka päivä niinku tiiviit suhteet esimerkiksi et et
tätähän tehdään joka tapauksessa, mut sitä mä niinku
lähinnä ajattelin, että jos ajatellaan että spektrin päässä
on niinku 2 vaihtoehtoa. Toinen vaihtoehto on se, että
rahoitusjärjestelmä niinku tavallaan romuttuu tämmöiseen
täysin anarkistiseen malliin eli omaan pieniä kansallisvaltioita,
joilla on oma valuutta tai sitten se toinen ääripää on se,
että mennään johonkin tämmöiseen niinku globaaliin
institutionaaliseen järjestelyyn, jossa joku
globaali länsimainen ainakin tilivaluuttoilla sitten
setlataan jotakin, jota canes nimenomaan silloin
neljäkymmentä-luvulla ajatteli. Niin mä en osaa sanoa kumpi on
parempi, mutta mut mä niin kun ennustan tavallaan tällä
elämänkokemuksella, että poliitikot lähtee kyllä
mieluummin aja. Että kansainvälistä
koordinaatiota kun anarkismia eli sen takia tää voi olla ihan
realistinen skenaario. Joo ja mikä siinä oli muista
sympaattista. Jos mä nyt oikein ymmärsin sen
tota. Gamesin plane niin tota, että
tavallaan se SDR saldot olisi tavallaanistilliselle valtiolle
kuten saksalla oli ennen tai kiina oli ennen niin tavallaan
hyödyttömiä että sulle vaan tulisi semmoista niinku saldoa
jota sä voit ehkä joskus niinku paitsi sitten ottaa, mutta vähän
niinku tarkenta kakkonen. Todennäköisesti että kuitenkaan.
Eli se tavallaan niinku veisi niinku innon tästä
merkantilismista ja tavallaan olisi niinku järkevää kun kaikki
sitten yrittäisi niinku suunnilleen tasapainottaa sen
taloutensa, että kukaan ei niinku tavallaan peka tai
neperhood tota tota mallilla sitten niinku vetäisi täysillä.
Juuri näin. Tää oli se keskeinen idea siinä,
että karkeasti voi ajatella näin, että games ehdotti siis
sitä tässä alkuperäisessä ajatelmassaan, että jos on
niinku vientiylijäämäinen kansantalous, niin sitten
tavallaan sitä sakotetaan. Ja sitten sitten kun me
tiedetään, että vaihtotaseiden summat täytyy summautua nolla.
Niin niin tota jos niitä ylijäämiä sakotetaan ne pienenee
niin sitten myöskin alijäämät pienenee jossain muualla.
Voi siis muuten olla siis että tää nyt on niinku en yhtään
tykkää ajatuksesta. Mutta siis tää t kakkonenhan on
niinku tietyllä tavalla saksa niinku tässä vuosikymmenet
niinku köyhdytti kansansa esittää ne olisi maksanut kunnon
likuja ja sijoittanut omaan maahansa niin ne päätti vaan
vetää vaihtaa sen ylijäämät ja siellä se ne niillä nyt sitten
hieno 1000 miljardin niinku t kakkonen plus se jota ne ei
ikinä pääse hyödyntää että tota katsika jätkät.
Tästä en voi älyllisen rehellisyyden nimissä.
En voi olla eri mieltä. Joo ja ehkä sitten tota
päätetään tää vielä tähän tämmöiseen lauseeseen.
Eilen kirjassasi sanotaan, että pysyvä teknologinen työttömyys
ja siitä syntyvä rakenne työttömyys voivat kiusata
yhteiskuntiamme varsin pitkään ennen sopeutumista uusiin
työmarkkinarakenteisiin. No sitähän tää tota.
Orpon burrenhallitus tekee paikallisesti, mutta tietyllä
tavalla. Meillä mun mielestä kävi nyt
vähän hyvä munkki, kun henna virkkusesta tuli.
Eu komissiosta se jamppa, joka vastaa teknologiasta,
turvallisuudesta ja demokratiasta.
Niin periaatteessa tässä olisi nyt vähän pelin paikka.
Joo siis. Onnea vaan virkkuselle, jos
tehtävä on lopulta lopulta valitaan tota.
Ja hieno. Hieno juttu sinänsä suomelle,
mutta tota mä näkisin että tässä on niinku keskeisempänä
ongelmana se että tota, että että jos me halutaan menestyä
tässä muuttuvassa maailmassa, missä teknologia saattaa viedä
osan työpaikkoja ja muuta ja tulee chat GPT vitosta ja
kutosta ja seiskaa ja mitä lie robotiikkaa automaatiota,
scinettiä niin tota. Aivan olennainen juttu on se,
että että meidän väestöllä täytyy olla semmoista osaamista,
että pärjää tavallaan tämmöisessä korkean teknologian
maailmassa ja nythän me ollaan menty ihan päinvastaiseen
suuntaan, että viimeiset 2 30 vuotta niin meidän
oppimistulokset on heikentynyt. Mulla on semmoinen mielikuva,
että tänä päivänä tota mitä lukiolaiset oli
yhdeksänkymmentäluvulla, niin se tän päivän lukiolaisten
osaaminen on reilusti laskenut siitä.
Ja sitten jos se heikko osaaminen on on jo siellä
tavallaan kylvetty. Niin miten sitten voidaan
ajatella jollain vaativilla aloilla tekniskorkeakouluissa
sitten kehittää jotain tai edes saada niitä.
Tavallaan osaamista tämmöisen korkean teknologian juttuihin,
mistä voisi syntyä sitten uusia nokioita ja lisäarvoa ja näin
poispäin eli eli tota. Mä en usko että komissio
tätäkään pystyy ratkaisemaan, vaan mä uskon, että meidän
pitäisi kansallisesti tehdä asennemuutos siinä, että meidän
pitää pitää vaatia meille lapsilta enemmän ja meidän
opettajilta enemmän, koska se on karhunpalvelus heidän
tulevaisuudelle. Joo.
Mutta vähän voidaan kotiin päin vetää ja tota se on muuten siis
mielenkiintoista tänne kun virkkunen tota vastaa ilman
maskille tota sitten tota demokraattisesta tota XN tota.
Kovasti toivon, että tämmöisiä orwellilaisia
ennakkosensuurikirjeitä ei komissiosta uudesta komissiosta
lähde tota esimerkiksi elon muskille.
No sinne sinne tota lähti. Lähti terveiset.
No mut sitten tota mehän mahdollisesti tota vähän tota
haastavampaan osioon eli tota nyt kun sä oot tän hienon kirjan
laitetaan tähän vielä buffiinohjaustalous vai
näkymätön käsi niin ikävä kyllä mun mielestä suomen kohdalla
tota vastaus on selkeä ohjaustalaus ja ja sä pääset nyt
elämään tätä suomen oikeustalausta.
Tota jossa niinku tehdään 12 piste 2 miljardia tuota niinku
julkista ylikulutusta vielä vielä näiden ensimmäisen vuoden
säästöjenkin jälkeen, niin tota vaikea on olla ajattelematta
että me todellakin niinku tätä näkymätöntä kättä niinku ollaan
tässä niinku hyljeksytty kaikenmaailman keinoon ja ja
vaikka sitä nyt sitten vähän tätä ohjaustalosta niinku
ravistellaan niin todella pitkä matka vielä on edessä, mutta
miltä se näyttää sieltä VM kulmasta katsottuna?
No VMN kulmasta katsottuna näyttää aika haastavalta.
Toki tota nyt näyttää siltä, että ihan vmän niinku
riippumattoman laskennan perusteella niin näyttäisi
siltä, että mä vielä jos kaikki menee nyt nappiin mitä on
päätetty niin me saadaan se velkasuhde vakautumaan 27 vuoden
tasossa, mutta tietysti se pitäisi saada siitä myös
laskusuuntaan ja henkilökohtaisesti.
Musta se on ihan selviö, että me eletään yli.
Yli varojemme eli me ollaan totuttu semmoiseen yli laajaan
sosiaalivaltioon, jota ei pystytä rahoittamaan.
Meidän tulonmuodostuskyvyllä. Siinä on monta syytä taustalla,
mutta että yksi on ehkä osittain varmaan se, että tota mä oon
niinku maailma on muuttunut, että me rakennettiin tavallaan
tää hyvinvointivaltio silloin kuusikymmentäluvulla jonkun
pekka kuusen ajatusten pohjalle ja muuta sosiaalidemokraatit 60
luvulla, mut sitten maailma on muuttunut ja ihmiset ei enää
ole. Ehkä ei ole semmoista tavallaan
yhtenäistä kulttuuria enää tänä tän päivän suomessa, jossa jossa
ajatellaan että ponnistellaan samalla tavalla niinku yhteisen
isänmaan eteen eikä käytetä. Tämän väärin ja näin poispäin
että että tota mä mun niinku visio on on se että että jos jos
mitään radikaalia ei tapahdu niin kyllä kyllä tää aika
huonolta näyttää tää meidän hyvinvointivaltion tulevaisuus
että tota tietysti jos joku kasvu ihme tulee niin niin jolla
päästään pysyvästi paljon korkeammalle BKT uralle.
Niin se voi sitten jeesata, mutta tota.
Ei, ei meillä ole varaa näin laajaan
hyvinvointiyhteiskuntaan. Tavallaan näillä näillä veroilla
ja tosiaan. Veroastettakin on hankala
kiristää eikä sitä pidä mun mielestä kiristää, koska meillä
on tosiaan aika korkea toi kokonaisveroasti jo valmiiksi.
Joo siihen on pakko sanoa siis että tämän vuosia suorannut tota
siellä on niinku tota tullut sixten korkman tän vissiin
aloitti ja kiander tuolta kelasta niin tota niinku vuosia
on tullut tämmöinen ja patricio laineet ja muut on niinku
tämmöinen kela että sieltä valtiovarainministerillä on siis
niinku se semmoinen tota. Yleis niinku tota
talousennusteiden lakana niin siellä sitten ikävä kyllä on
myös niinku kokonaisveroasteennuste ja se
menee sitten silleen että tota yleensä siinä on niinku aina
semmoinen niinku niinku ehkä asiaan kuuluu semmoinen kevyt
optimismi siinä valtiovarainministeriön BKT
urassa. No sitten ne verot on tota
laskettu vähän niinku staattisemmin, että siellä on
odotettu vähemmän niinku tota dynaamisia vaikutuksia siitä
BKT, sta siihen jaettavaan, jolloin sitten nykyään teknisenä
laskuharjoituksena tota on syntyy tämmöinen niinku laskeva
kokonaisveroaste-ennuste. Sitten nää patriciolainat tulee
sille paikalle että nyt jo 8 miljardia vähän liian vähän
verotetaan. Nyt pitää äkkiä keksiä 16
veroajalla niin tota etukäteen tota estetään ja kas kummaa tota
sitten toteumaa joka vuosi niinku kohoava kokonaisveroaste
koska tota se BKT todennäköisesti pettää alaspäin
ja se veroaste tota todennäköisesti ei petää
alaspäin, mutta näiden uusien verojen myötä se kasvaa ja
niinku vuosia tässä on mun mielestä niinku mä niitä laskin
itse ja kirjoittelin suoraan VM än että ettekö te nyt voisi
niinku tehdä tästä niinku oman stadin että tää on niinku.
Byjastestimentti ja sitten tota ne lähetti mulle semmoisen.
Valtiotaidon talouden tarkastusvirastoksen plakaati,
jos väite väittivät, että siinä on se käsitelty, mutta ei ollut
nimenomaan tätä ennustettu. Siinä oli ennustettu, että se
BKT ennusteura on NBI, stä ja verosta niin sanottu mitään.
Mutta siis tätä. No mitä toi sun korva kuulostaa?
Onko valtiovarainministeriön kokonaisveroajasta ennuste tota
helvetin kone ja katotaan verojen korotuksia.
No en mä ehkä lähtisi noi pitkälle vieviä johtopäätöksiä
tekee, mutta. Mehän menneisyydestä me voidaan
jotakin faktoja katsoa ja tota. Me voidaan esimerkiksi havaita
se, että kokonaisveroaste oli yhdeksänkymmentäluvun lopulla
noin 45% ja nythän se nythän se on muutama prosenttiyksikkö.
Siitä tippunut kylläkin, että meillä on ollut kireämpi verotus
kokonaisuus. On se ollut 30 kaksikin joskus
että. Niin niin kyllä, mutta tietysti
demografia väestörakenne on muuttunut ja ja muuta, että
silloin kahdeksankymmentäluvun tavallaan hyvinvointivaltio
kultaisina vuosina, niin niin silloinhan me pärjättiin
pienemmillä menoilla ja ja ja näin poispäin, mutta silloin oli
toisaalta nuori terve väestö, joka teki töitä.
Enemmän kuin nyt, että että tota meillä on haasteita, mutta.
Mutta meidän verotus kannattaa miettiä silleen, että OK
kokonaisveroaste. Itse itse lähtisin mieluummin
sitä laskemaan. En kannata missään nimessä
kokonaisveroaste nostoa, mutta että sitten esimerkiksi nyt
näitä veropoliittisia päätöksiä mitä on tehty kehysriihessä ja
muuta, niin niin jos taloustieteilijän näkökulmaa
miettii niin, niin suuntahan sinänsä ihan fiksu, että työn
verotusta on on kuitenkin kevennetty.
Vähän paska. Ja ja sitten siellä on tulee
työtulovähennyksiä aika satojen miljoonia.
Ja sitten tota sitten toisaalta. Ekonomistithan pitää
arvonlisäveroa niinku vähiten haitallisena verona suunnilleen
ja sitten yksi näkökulma on vielä se, että se tosiaan meillä
on aika paljon sellaisia veroja. Tuolla valmisteverojen puolella,
jotka ei ole sidottu indeksiin eli siellä on joku sentti per
litra tyyppisiä veroja niinku energiaveron polttoaine näin
niin tota nehän on sen tyyppisiä että että tota tavallaan se
verotus kevenee sitten yleisen hintatason nousun vuoksi vähän
niinku automaattisesti kun niitä ei tarkisteta indeksillä.
Eli eli me tietyt verot niinku automaattisesti kevenee, mutta
tota itse toki oon sitä mieltä, että että että jos meillä vaan
fiskaalisesti varaa ja me voitaisiin osoittaa että nää
dynaamiset vaikutukset toimisi ja myöskin myöskin niinku
budjettiprosessissa sillä tavalla että kun me viedään
talousarvioon meidän tota tuloarvio, että me voitaisi
siellä sitten näyttää että jos vaikka markkinaaliveroja
lasketaan tai työverotusta kevennetään kautta linjan, että
se oikeasti tarkoittaisi sitä että sitten meille tulee niin
kun. Että me ollaan tavallaan sillä
kohtaa lafferin käyrää, että että tota meille tulee lisää
niitä verotuloja vaikka veroastetta pikkasen työn
osalta. Mutta tämmöisiä.
Toisaalta sitten meillä on tutkimuksia, jotka väittää, että
se ei vaikuta mihinkään että. Niin suomessahan kaikki
ekonomistit tota tekevät juuri näitä tutkimuksia.
Ja siis mä perehdyn joskus tota mä väittelin tästä niinku tota.
Tuota. Vaikka työn verojoustosta niin
tota että siis niinku siellä on tehty joku niinku
mikrosimulaatio jostain kuntaverosta niinku semmoinen
skatteri josta on niinku päädytty ettei mitään väliä.
Aina voidaan nostaa niin paljon kuin halutaan ja jengi tekee
niinku duunia ja sitten tavallaan.
Mut taas nyt meillä on muut pohjoismaat.
Ruotsi on tiputtanut 5 pinnaa sitä ylintä tota
solidaarisveroa. Meillä ei edes pystytty sitä 2
pinnaa luopua kun sitten tuli niinku ihan älytön
nillityskeskustelu. Tanska tiputti lähemmäs 10
pinnaa ja tavallaan nyt ne niinku dynaamiset vaikutukset on
sisällä eli eli tota. Toki siinä niinku välittömästi
ekana vuonna tippuu jonkin verran niitä veroja tiloja,
mutta koska se on niinku ilmiselvä se dynaaminen
vaikutus, että ihmiset jotka tekee enemmän työtä tai ottaa
työpaikkoja jossa tota tehdään enemmän työtä, niin kyllä se
sitten niinku efekti tulee sisään eli sinne vaan kuulkaa
sinne BKT funktioon. Tungette sen niinku tota työn
tarjonnan niinku kasvonnan sitten kunnon sainfum se ei
niinku lain mukaisesti sitten niin tota siellähän se selviää
koska nää kaikki niinku ihan akateemisia niinku malleja en mä
niinku luota pätkääkään siihen niinku tota vm, n niinku BKT
simulaatioennusteeseen joka on tota.
Nominaalinen ja sitten jaettava sen veroaste niinku jota ne
pitäisi kaikkia auditoida. Mä oon niinku oikeasti haluaisin
niinku haastaa nyt valtiovarainministeriön tekemään
tämmöinen historiallisen vertailun, jossa tehdään tota
kokonaisveroaste ennuste ja toteuma.
Ja kun menikö, menikö vihkoon vai ei.
Joo sen verran täytyy sanoa, että toki poliitikko ei pidä mun
mielestä mennä sorkkimaan siihen mitä virkamiehet virkavastuulla
tekee. Esimerkiksi taloudellisia
ennusteita tai muuta velkakestävyysanalyysia.
Että tavallaan niin kun. Totta kai niitä pitää
jälkikäteen sitten katsoa, että paljon ne poikkeaa.
Meillähän esimerkiksi vm julkaisee tämmöistä
ennustepoikkeama raporttia kyllä, mutta mä en muista nyt.
Joo se on se BKT on niinku sanoin se on se BKT on anbiasta,
mutta siis se ei vastaa siihen kysymykseen että onko tota tämä
prosentti eli siis kokonaisveroaste prosentin
laskukäyrä ikinä toteutunut. Ei no mutta mä vaan sitä niinku
itse laskenut, mutta tota haaste haaste siellä tota hei onko tämä
prosentti siis voi olla fakta eli tää NB tai tää nominaalinen
bruttokansantuoteennuste on tehty ar bajasta.
Ennuste ei ei ei ei ei tuota nokan kokuttamista jopa se
veroaste ennuste eli nomilaiset euro eurot suunnilleen 110
miljardia niin siinäkin voi olla niinku teknisiä oikeita
oletuksia, mutta se sarja on niinku vuosikymmenien ajan
niinku laskeva ja se on aina et sä luet niinku nää patrizio la.
Siellä etukäteen niinku se laskee puoli prosenttia.
Tämähän on niinku 300 000 290 miljardin tota BKT, ssä oikeita
miljardia. Se on pakko saada nyt etukäteen
ja takaisin. Sori mä en tässä nyt hieman
kiihyn aiheesta, mutta. Joo no siis ja ja siis
riippumatta siitä miten ne tekniset mallit ja ennusteet
menee niin jos tätä meidän tavallaan talouden tilannetta
katsoo, niin musta niinku on sinänsä selvää että.
Ei oo kovin fiksua lähteä ainakaan niinku verotusta enää
tästä kiristelemään. Tästä olemme samaa mieltä.
No mutta tota ehkä sitten tota tämä tää oli mielenkiintoinen
tämä tämä tuota kohu tästä tota. Valtiontalouden alijäämä
poikkeamasta ja kutsutaan sitä nyt vaikka sixten korkman tuota
kaavaksi. Eli aikoinaan vissiin tuota
joskus vuonna mekka ja kivi lipposen aikoina keksittiin vaan
silleen tuota, että tehdään tää talousteoria silleen että
otetaan tää budjettialijäämä siis 12 miljardiaettuna 88
miljardilla lienee niinku 14% miinusta.
No suhteutetaan se sitten tuota bkt hen niin se on sitten tuota
4 5 pinnaa voi olla miinuksella, mutta sitten otetaan tämä
eläkerahoitusvirta jolla mitään tekemästä tämän kanssa.
Ja jos se on plussalla vaikka prosentin tai parhaimmillaan se
on ollut 2 ja puoli pinnaa niin tämä sitten vähentää tätä täysin
ihan erillistä julkistalollisen budjettialijäämää ja sitten
voidaan ei olisi sanoa että me ollaan alle 3% säännössä niin
käsittääkseni tämä on nyt niinku hyvä juttu poistettu tämmöisten
korkmanin kusetus sieltä että. Joudumme oikeasti sopeuttamaan
sitä budjettialijäämää niin tota älkää nyt peruuttako enää tästä,
että jos niinku multa kysytte niin tää on erittäin oikea
päätös joka olisi pitänyt tehdä ikinä pitänyt tehdäkään
tämmöistä systeemiä. Mä en pystykö tähän sanomaan
jotakin. Niin no ehkä ehkä sen voisin
täsmentää ainakin siinä, että tota tosiaan tässä on 2 eri
asiaa eli ensinnä niin sanotut mastertin kriteerit eli tää 3%
60% sen osaltahan mitään muutosta ei ole tapahtunut.
Eli eli edelleen. Julkisen talouden tota ali tai
ylijäämää niin huomioidaan työeläkesektori tässä
laskennassa. No mä oon samaa mieltä itse
siitä, että mun mielestä sitä ei pitäisi.
Ei pitäisi huomioida, koska yksinkertaisesti siitä syystä,
että tätä esimerkiksi eläkelaitosten ylijäämää ei voi
käyttää velkakierryttävien sektori esimerkiksi valtion tai
kuntien tai miksei hyvinvointialueidenkin niinku
velan lyhenne. Ei myönnetäkö me sitten sitä,
että ne ei on valtion rahoja? Yksityisomistusoikeutta ja
tässäkin suhteessa ole. Mutta palkansaajien
palkansaajien rahoja ne oikeasti on ja ja ja tota mut se mitä
tässä on tavallaan taustalla on on niinku se että tää on vähän
monimutkainen mutta. Tässä ei ole ensinnäkään
poliittinen puoli ollut millään tavalla tähän
myötävaikuttamistaan puhtaasti virkamiesten teknistä toimintaa
mitä on tehty Brysselissä. Eli tota se perustuu tähän
velkakestävyysanalyysiin. Eli kun kun tota komissio laskee
tavallaan meille sen niin kun. Niin sanottu viiteuran että että
tota paljonko menot saa kasvaa jotta me päästään niinku
velkasuhteessa alenevalle uralle niin jatkossa tän osalta niin
tässä velkakestävyysanalyysissä niistä työeläkelaitosten
ylijäämää ei huomioida siinä laskennassa ja mun mielestä se
on mun henkilökohtainen näkemys että se on ilman muuta oikea
juttu koska koska tota niinku sanottu niin niin jos ei tehdä
jotain ihmeellisiä amerikan temppuja niin niin ei tavallaan
työjärjestelmän ylijäämää voi sosialisoida tai konfiskoida
siihen että. Me me tota ostetaan takaisin
jotain valtionbondeja markkinoilta.
Joo täsmälleen samaa mieltä. Siis tää tota myös johtanut
siihen, että kolmikanta joka niinku ulkoparlamentaarinen
konsepti, joka esiintyy lähinnä suomessa niin tota on voinut
ihan niinku hyvällä syynä lobata, että ihan turhat en
siellä julkistaloudessa mitään budjetteja niinku korjata kaikki
tykkää siitä spennataan vaan tota 14 pinnaa miinuksella ihan
hyvä tota budjetti koska me me halutaan ja te haluatte että tää
näyttää paperilla hyvältä niin lisätään tätä rah.
Astetta eli lisätään sitä niinku de factoverokiilaa.
Siis tää 24 viiva 25 pinnaa mitä nää työeläkeyhtiöt ottaa niin
sehän toimii kun verokiila eli se poistaa niinku tota
ostovoimaa ja imuroi sen tota niinku eläkeaikaan sitten josta
siitä voi olla hyötyä mutta se on poliittinen päätös niin tää
tota on pienentää yksityis varallisuutta, yksityistä
ostovoimaa ja niin kauan kun tavallaan sitä nyt niinku
nostetaan niin se vaan niinku pahentaa tätä kotimaisen
kysynnän niinku ahdinkoa. Niin kyllä.
Ja siis se mikä tässä on mun mielestä niinku paljon isompi
juttu on on on tavallaan niinku se, että meidän pitäisi enemmän
keskustella siitä, että toteutuuko sukupolvien välinen
oikeudenmukaisuus. Tässä työeläkejärjestelmässä eli
eli paljonko ihmiset sinne maksaa ja mitä ne sieltä saa.
Ja ja sehän on ihan ihan tunnettu fakta, että tosiaan
esimerkiksi suuret ikäluokat hyötyy hyötyy tästä
järjestämästä paljon enemmän kuin kuin vaikkapa minä tai
sinä. Eli eli tuota siinä mielessä tää
on minusta se isompi kysymys ja ja tosiaan ihan hyvänä että
ollaan siirrytty tämmöiseen realismiin jossa jossa tota.
Näitä ei. Ei ei ei lasketa näihin näihin
sääntöihin. Mä en tiedä tarkkaan sitä
neuvotteluprosessia mitä yhdeksänkymmentäluvulla on tehty
silloin kun näitä emokriteerejä pyrittiin täyttämään, mutta
sillä oli keskustelu näistä emu-puskureista
työllisyysrahoista ja työeläkejärjestelmäosalta.
Ja kyllähän se vähän niinku jälkikäteen vaikuttaa
silmänkääntötempulta. Joo näin on ja ja sitten se
vaikuttanut käyttäytymiseen tosi haitallisesti ja sitten se
tilastoinnin luotettavuuden vertailukelpoisuuden vielä koska
niinku aina pitää katsoa, että onko tässä nyt otettu tää typerä
työ eli maksut niinku pois näistä niinku luvuista kun
missään muualla niitä ei ole otettu ja.
Siis pahimmillaan. Siis se on sen tason ideatismi
että sulla on joku. Wassari sanoo että me ollaan
niinku norjan verran niinku vaan koska se on kaivannut jonkun
niinku ACDN niinku huonosti laskeman tilaston jossa niinku
koko sen niinku 260 miljardia onkin valtion varallisuutta eli
niinku tämmöisiä koko ajan tulee sieltä ja niinku muutenkin siis
tota siis suomessa niinku joutuu kaikkien niinku ekonomisti ja
varsinkin vasemmisto ekonomistien kanssa niin kaikki
lähteet joutuu katsomaan sinne tilastokeskuksen dataan koska
niinku mihinkään oikein voi luottaa.
Tää on musta niinku hieman rasittavaa.
No joo no mutta tota. Hyvä juttu.
Sitten tota ehkä tästä kirjasta vielä semmoinen paluu eli tota
tämmöinen lernerin tuota väite eli tota jos valtionvelkojat
ovat saman valtion kansalaisia tai muita kotimaisia
oikeudellisia henkilöitä lernerin mukaan velan määrällä
ei ole juuri merkitystä, koska veronmaksajat ovat silloin viime
kädessä velkaa vain itselleen. Toisin sanoen on tärkeää
huomata, että leiren tiedostaa ulkomaille velkaantumisen
haitallisuuden tai riskisyyden. No kun jos ja kun olemme leirnin
kanssa ainakin osittain samaa mieltä, niin missään
valtiokonttorin tuota obligaatio-ohjelma suomen
kansalaisille. Miksi suomen valtio käyttää 16
pro codelleriä koko tän niinku? 12 piste 2 miljardin uudelleen
rajoittamiseen plus sitten kaikki uudelleenrahoittuvat QE
tota tota lainat jotka tulee kiertoon.
Miksi me olemme niinku maailman ainoa maa jossa on luokkaa 2%
kotimainen niin kun valtion velan rahoitusaste?
Oletko sä niinku huomannut tämmöistä?
Joo tää tää on mielenkiintoinen tota keskustelu ja.
Ja tosiaan tää abraham learner joka oli tämmöinen muistaakseni
moda moldovia taustainen ekonomisti, kirjoittanut kirjoja
ja muutenkin tunnettuja ekonomisti neljäkymmentä-luvulta
oikeastaan. Niin tää on muuten niin sanotun
MMTN tämmönen niinku kummisetä hahmo siellä taustalla että tää
funktionaalinen rahoitus. Tulee siinäkin on hyvää mm.
Siinäkin on. Voi olla hyviä puolia, mutta
tota jos jos tähän palaa tähän obligaatiohommaan niin niin
tosiaan yhdeksänkymmentäluvullahan oli
tämmöisiä. Mä en muista, että kulkseni
nimellä valtion tuotto-oblikaatiota vai mitä ne
oli, mutta ne oli tarkoitettu nimenomaan vähittäisi
sijoittajille kotimaassa. Ja mun käsitys on se, että se
ohjelma lakkautettiin tota. Sen vuoksi, että se volyymi jäi
sitten aika mitättömäksi, mutta mun mielestä tää on ihan
harkinnan arvoinen juttu ja laitetaan korvan taakse, että
pitäisikö pitäisikö palata johonkin tän tyyppiseen juttuun
ainakin antaisi sen mahdollisuus kansalaisille.
Ja sitten toisaalta se, että mä oon joskus tehnyt tämmöisen
ajatuskokeen. Tää on siis vähän niinku kieli
poskessa, mutta tää tää mitä sä sanot on on sinänsä totta, että
tai mikä tässä kohtti siinä siitä kirjasta että tota.
Tää kotimainen jos jos me tosiaan oltaisiin tavallaan
suljettu systeemi että valtiossa velkaa vaan kotimaassa.
Niin niin, niin tottakai silloin jos veronmaksajat on velkaa
itselleen, niin ei se ole niin suuri ongelma.
Japanissahan vähän tän tyyppinen tilanne ja joissain muissa
maissa, että että tavallaan suomessahan se vastaisi sitä
jokainen voi miettiä että mä en mä en siis ehdota vakavissaan,
mutta tää on enemmän tänne mentaaliharjoitus, että jokainen
voisi miettiä sitä, että kun valtiolla on nyt bruttovelkaisin
joku 170 miljardia niin mitä tapahtuisi jos
työeläkejärjestelmä myisi kaikki osakkeeseen ja ostaisi ne
valtion bondit sinne työeläkejärjestelmä taseeseen
niin sitten sittenhän tota. Käytännössä.
Me oltaisiin siinä tilanteessa eli eli tota se velka olisi
tavallaan sisäistä. No siinä olisi tietysti
huonojakin puolia, mutta käytännössä se on varmasti siitä
siitä kiinni, että ne volyymit on niin pieniä.
Ja sitten toisaalta kun valtio on halunnut hajauttaa tän
varainhankintansa niin kun yli tota maantieteellisen sijainnin
että meillä on paljon instisjoittajia aasiasta ja ja
tota amerikasta ja euroopasta ja ja näin poispäin niin tota
tietysti keskuspankit ja rahastot ja kaikki
vakuutusyhtiöt muut. Niin niin tota siinä on varmaan
lähdetty siitä, että että se ei niinku niin sanotusti maksa
vaivaa se se kotimainen. Obligaatio no näin varmaan on,
mutta siis että on niinku ollaan laiskoja ja ei tehdä niinku muut
maat niin se ei ole ikinä hyvä hyvä selitys jälleen kerran
pieni haaste valtiokonttorille tuota miksi olemme maailman
ainoa maa, jolla on näin pieni tota prosentti?
Johtuisiko se siitä, että tota ei osata?
Ollaan liian laiskoja vai sitten tota että tiedetään että me
ollaan niin pirun köyhiä suomalaiset, että nimenomaan
suomalaisten tasolla toki niin siellä eläkevarastosta voidaan
aina niinku. Pölliä vaikka mitä, mutta
yksityisellä tasolla me ollaan niinku länsimaiden köyhimpiä
valtioita. Niin onko niin että tästä 12. 2
miljardista vaikka yritettäisiin ei saataisi kuin paljon pari
miljardia kotimaasta ja on niin noloa ettei edes yritetä niin
tää mun teoria niinku toista tota tota todistatte toisin päin
että miksi miksi olemme poikkeava sitten ehkä pieni
suolaus niin kun tota jos ollaan negatiivisessa korkotasossa.
Ja se on lukittu vaikka 5 vuoden ajaksi tai negatiivisiksi.
Niin kenen mielestä oli hyvä idea niinku vaihtaa se
flotaariin se korkosarja silloin aikoinaan.
Tää on nyt niinku edeltäjien syntejä, mutta kuitenkin niin
tota mun mielestä. Mä haluaisin kommentoida tätä.
Niin. Tota tässähän tässähän siis kyse
siitä, että suomen velanhallintastrategia on
viimeisen 20 vuoden aikana, joka on nyt hiljattain hiljattain
hiukan muuttunut. Mutta tota.
Sehän on perustelut tosiaan siihen, että kun valtio laskee
liikkeelle, näitä kiinteäkorkoisia
sarjaopigaatioita pääasiassa niin niin tota sitten on
kuitenkin valittu semmoinen strategia, että käytetään
koronvaihtosopimuksia. Tämmöisiä johdannaisia,
yksinkertaisia johdannaisia ja ja tota sillä on käytännössä
sitten svopattu se velkakanta osittain vähän niinku vaihtuvaan
korkoon ja ja tota. Sehän on ollut historiallisesti
ainakin jälkikäteistarkastelussa niin ollut hyvinkin edullinen
strategia meille eli. Sehän johtuu ihan
yksinkertaisesti siitä, että korkokäyrä on tyypillisesti
nouseva eli lyhyet korot on matalammat kuin pitkät korot ja
ja se on toiminut viimeiset 20 vuotta.
Mut sitten tuli tää poikkeuksellinen tilanne
tietysti, jolloin tosiaan niin valtiokin laittoi liikkeelle
kymppivuotista lappua nollakupongilla muistaakseni kun
kun liikuttiin siellä miinus miinusmerkkisillä
eururiporellakin. No aina voi sanoa että totta
kai, että jos silloin oltaisiin laskettu liikkeelle pelkästään
30 50 vuotista bondia nollakuponkina suunnilleen niin
niin niin tota se olisi ollut se.
Hyvä, mutta tota ehkä se on vähän semmoista jälki
jälkiviisastelua. Että no näin voi olla ja ei nyt
ole tarkoitus suolata, mutta esimerkiksi itävalta laittoi
sitten niin jollain prossan korvalla satavuotisten, jonka
niinku markkina-arvo on nyt varmaan niinku jos sitä edes on.
Mä luulen, että ne osti sen, niin se on varmaan 30% niin
millisarvosta. Eli siis sä pystyt tämän niinku
nerokkaan niinku tota pelataanpas korkokäyrää niinku
myös niinku ostamalla markkinoilta oman niinku
halventuneen bondisi kun tuota tavallaan se korko tuli sisään,
jos sulla on nyt semmoinen vahva näkemys että tota.
Menee toki niinku itse siis tota oon myös niinku yksi kuukauden
ja öriborgissa ja monet suomalaiset yritykset yritykset
on niinku. Soppaa yksi kuukauden juuri
Porin, mutta nimenomaan silloin kun se on siellä nolla, niin
tota varmaankin se niinku rand of walk nyt ei ole niinku
menossa -5 ainakaan tai -1 että tota siinä olisi pitänyt joku
kello soida että nyt tämä ei olekään enää symmetrinen tota
korkosarja. No joo, no mutta tota kevyt
suolaus, mutta niinku jos nyt olette siis sitä mieltä, että
valtiokonttorissa on maailman paras strategia niin aina ei ole
näin kannattaa tuota ne omat omat oletukset esimerkiksi tän
kansainvälisen ja kotimaisen varainhankinnan osalta niinku
kyseenalaistaa. Vanhenevasta väestöstä, sotesta
ja kunnasta. Se on tuolla puheenaiheessa
leevi vähän liisasi sitä tota kotitehtäväksi suulla, että
katsot katsot jotain omalääkärimalleja sun muita
muita sitten siellä, mutta ehkä tää vanheneva väestön ongelma
siis siinä ei sun kirjassa ei mun mielestä hirveästi käsitelty
tätä demografista tota demografia-testi niin että
tavallaan onko nyt sitten tota jalostunut jotain ajatuksia?
Miten tän niinku? Niinku tavallaan vanhenevan
väestön tota ongelma pystyisi. Taklaamaan.
No se on kyllä tosi hankala ongelma, että siis tietysti
helppo vastaus olisi se, että tota jos me saataisiin suomeen
sellaista maahanmuuttoa joka olisi julkiselle taloudelle
nettopositiivista, niin sillähän se hoituisi, mutta se on utopiaa
ja helpommin sanottu kun tehty käytännössä meille tulee
ihmisiä, jotka joilla ei ole kielitaitoa ja sitten
koulutuksessakin monesti toivomisen varaa.
Nyt tietysti pikkaisen profiili muuttunut ja tulee tuolta
intiasta ja aasiasta enemmän, mutta.
Se on niinku yksi näkökulma. No toinen näkökulma on tietysti
se että. Täähän on väliaikainen juttu
siinä mielessä, että mä mä uskon, että että tää tasaantuu
kuitenkin tää väestökehitys. Jos katsotaan näitä
väestöennusteita, niin itse asiassa niissä on aika paljon
ennustevirhettä, että ne muuttuu.
Kyllä sitten niissä on niinku bayasia ja ja ja tota
esimerkiksi työeläkejärjestelmässä on
kuusikymmentä-luvulla suunniteltiin teemo pentikäisen
johdolla käsittääkseni niin niin silloinhan tehtiin se ratkaisu
nimenomaan mentiin tähän osittain rahastovaan
järjestämään just sen takia, että nähtiin ennalta, että
tavallaan suuret ikäluokat. Tulee siirtymään eläkkeelle ja
näin poispäin ja tää väestö tavallaan rakenne niin kun
huomioitiin. No se mitä olisi pitänyt tehdä
suomessa niin olisi itse asiassa pitänyt tehdä se mistä VMN
virkamiehet on valitellut 25 vuotta eli tätähän poliitikoille
kerrottu neljännesvuosisata, että meillä on tää huoltosuhde
ongelma, mutta kukaan hallitus siihen kun vasta nyt ei ole
kunnolla puuttunut, että se kuuluisa surullisen kuuluisa
demareiden rahaa on fläppitaulu niin niin tavallaan.
Olisi pitänyt nähdä, että rahaa ei ole vaan meidän itse asiassa
koko kaksituhatta-luvun alkupuoli pitänyt varautua
säästämällä. Tähän tähän tota väestörakenteen
muutokseen. Mulla ei ole mitään
yksinkertaisia ratkaisuja, osittain teknologia joo osittain
fiksusti toteutettu korkean lisäarvon maahanmuutto.
Ehkä joo, mut sekin on vähän silleen, että miten en en osaa
sanoa. Sitten meidän pitää saada siis
yksinkertaisesti tällä pienellä porukalla, kun on vähemmän
työikäistä väestöä, niin meidän pitää saada tota työn tuottavuus
nousuun eli tarkoittaa sitä, että meidän pitää keksiä
sellaisia tuotteita. Josta ulkomailla ihmiset ja
firmat on valmiita maksamaan pirusti ja sitten me viedään
niitä ja sillä me saadaan sitten jos ei muuta, niin me saadaan
meidän vaihtotase pysyvästi plussalle.
Suolaisiin niinku leevi leivo että tota hän kovasti niinku
lobbasi semmoista niinku piste niinku veronalennusta että
ulkkareille niinku tosi matalat verot tai jopa niinku verot
kokonaan pois että tota mä en nyt tiedä mistä tääkin niinku
tämmöinen tota identiteettipoliittinen
veropolitiikka on tullut että tota eikö eikö niinku kannata
ennemminkin ajatella että jos suomihan.
Äänestää ei kun tota verottaa oudommin kuin 98% maailman
maista eli enemmän niin tota todennäköisesti me ollaan ihan
päin p, tä tehdään. Selitti mennään niinku OECDN
keskiarvoihin. Ei niin että tota ne
ulkomaalaiset jotenkin ansaitsivat sen niinku OECDN
keskiarvot ne muut ollaan niin idiootteja niinku ettei ajatella
rationaalisesti että me kyllä me kestetään niinku ihan odot verot
mä en niinku ymmärrä miten ihmiset voi ajatella niinku
tavallaan ulkomaalaisia niinku ihan eri luokkana suomalaisista
tallennetaan sitten niitä kaikkia veroja ja katsotaan että
miten se toimii ja toden. Toimii erittäin hyvin eli
tälleen niinku pientä palautetta leeville siinä, että viimeinen
asia minkä mä haluan nähdä on joku ihmisten niin
ulkomaalaisten niinku lellintävero tässä niinku vielä
nykyisten päälle. Sympatiseeraan tätä sami tätä
sun sun sun pointtia tässä ja ja sitten tosiaan 2 juttua että
meillähän on siis 500 miljoonan ihmisen sisämarkkina EU, ssa
jossa pitäisi olla niinku työvoimareserviä kuin
esimerkiksi jossakin espanjassa jumalattoman korkea nuoriso
työttömyys edelleen. Eli tavallaan jos euro toimisi,
niin tässähän kävisi niin että se niinku pääomat ja tota
työvoima siirtyisi sisämarkkinan sisällä, mutta nää ei ole
käynyt. Se on yksi yksi ongelma.
Toinen on se, että mun käsittääkseni meillä on jos nyt
vähän rumasti sanotaan niin meillä on 3 viiva 400 000
rakenne työtöntä suomessa. Jos lasketaan kaikki ne jotka on
näissä kokeiluissa ja muuta mukana niin niin tän kun ottaa
huomioon niin meillähän itse asiassa ei oikeasti olisi mikään
työvoimapulaa. Jos me saataisiin tätä
kohtaanto-ongelman ratkaistua, että me saataisi nää työttömät
ihmiset suomessa. Kuitenkin järkevällä tavalla
töihin, vaikka sitten sairaanhoitajaksi ja
lähihoitajaksi perushoitajaksi nyt ensivaiheessa.
Joo eli se saamen laki ei toimi tässäkään eli työn tarjonta ei
luo sitä kysyntää. Mutta tota tosiaan me ollaan
jussi lindgrenin kanssa käsitelty tätä ohjaustasoa ja
näkymätön käsi ja ja tota sitten me ehditään, mennään tonne
sisäpiirin puolelle niin sanotaan nyt muutama sana että
tota minkälaista on tota. Keskustella riikka purran kanssa
siellä valtiovarainministerissä ja sitten tota sulla on
tämmöinen vähän renessanssimiesmeininki että sun
tää. Ensimmäinen tuota väitöskirja on
tää prinssible fleeced action and stucastic dynamic optimal
control eli tota sulla on tietyllä tavalla tämmöistä
niinku vähän vissiin korjaa siellä sisäpiirissä.
Mut niinku poikkitieteellisesti yrität yhdistää eri tieteen
aloja tähän taloustieteeseen, niin kävisikö nää laajennuksina
tuolla sisäpiirin puolella? Joo.
Ja mulla on ollut vieraana jussi lindgren ja kun olette tänne
saakka katselle tai kuunnellut, niin laittakaahan.
Kanava tilaukseen. Kiitoksia.
Kiitos.