Mutta meillä on ongelma se jos EU alueena ei toimi.
Ja ja kyllä kai se on kiistaa. Se on fakta että me jäätiin
tuottavuuskehityksestä EU, ssa tuota eurooppa jälkeen USA, sta
ja se on meille ongelma. Ja nyt kun mä katson
sijoittajana tätä. Eihän se ole mitään.
Toivon kipinään. Kun tehdään niitä eurooppa,
yhdysvallat vertailuja niin täytyy muistaa, että ne kumpikin
on äärimmäisen heterogeenisiä. Ruotsalaiset on erittäin hyviä
yhdistää rahoituksen ja teollisuuden ja teollisuus on
vähän laajasti sanottuna, että siinähän ne on niin kuin
kateuden aihe koko euroopassa. Ruotsi nostetaan aina
esimerkiksi me ollaan ehkä oltu enemmän semmoinen teollinen
tuota kansakunta, joka ei ole ajatellut tätä pääomamarkkina
tai rahoitusmarkkinat strategisesti.
No niin, tervetuloa tänne neuvottelemaan kanavalle.
Tää on tullut tämmöinen neuvottelijaryhmän toive ja aika
kova kattaus risto murto varmaan toimitusjohtaja ja mika
maliranta labour johtaja. Tervetuloa.
Kiitos kutsusta. Kiitoksia.
Joo ja te olette vielä hyvällä säkällä niin uutuuskirjoja
kirjailijoita. Eli tää on ihan niinku luksusta
ja molemmat on vähän samalla tontilla mikä sä oot toista
kertaa täällä vieraana, niin tähän alkuun kuitenkin niin
silloin puhuttiin. Daron asemoi plus ansaitseeko
mies novellinsa. Hän ansaitsi nobelin se, että
ansaitseeko hän sen nyt niin siitä meidän oli ihan varma.
Mä olin vähän yllättynyt, että se tuli nyt näin nopeasti tapana
ei ole antaa nobelia näin aktiivisessa vaiheessa olevalle
tutkijalle. Edellinen tän tyyppinen
esimerkki oli kai kun bold rooma sai ja se että se vielä sitten
se asemoi, sai sen nobelin ennen kaikkea näitä instituutioita ja
demokratiaa. Koskevasta tutkimusohjelmasta
niin se oli myöskin valinta jossa olisi voinut päätyä
toiseenkin ratkaisuun. Yllättävää mä laitan tähän nyt
fanikuvat sulta ja multa häneltä suomen visiitistä niin tota
tähän nähden. Tää oli yllättävän laajemmin ja
niinku tunnustus. Jo joo no en mä tiedä.
Mä olisin odottanut että olisi tullut oikeaan aikaan ja sitten
tosiaan vielä tuota voi vielä miettiä, että onhan tää wine
nations fail kirja ja siihen liittyvä tutkimus.
Onhan se silleen ihan tärkeätä, mutta se on kiistanalaisenmpaa
kuin esimerkiksi se kontribuutio.
Mitä asemoitu on tehnyt, että tämmöisessä niinku ohjatun
teknologisen kehityksen mittaamisessa tai
työmarkkinoiden tutkimuksessa on ihan uudenlaiset niinku
tämmöiset kehikot niin tällaisia valintoja tekee.
Tulee vaan mieleen, että onkohan tässä ollut myöskin muita kuin
tieteellisiä tota arvioita? No niin sano vaan.
Kun tuota seuraa jonkun verran niin kun taloushistoria
etsijöitä niin nehän ovat itse asiassa varsin happamia tästä
tota valinnasta. Ja ja ja se kai se alla oleva
syy on, että siinä oli tämmöinen tyypillinen taloustieteen
imperialistinen tuota tapa eli tuota löydettiin niitä asioita
mitä muut tieteet olivat jo ajat sitten käsitelleet.
Pää camoon, mutta tulee palataan vielä.
Tähän täytyy puuttua, että mä tiedän tämän ja toi on toi on
laimeita. Kukaan aikaisemmin ei ole
mallintanut sitä sitä sitä asiaa, että mä tässä suhteessa
mun ne on tehnyt tärkeän kontribuution siitä, että kun
aikaisemmin oli. Tehtiin tämmöisiä talouden kasvu
yhtälöitä, jossa suurin piirtein mitattiin etäisyyttä
päiväntasaajalla. Tämmöisiä barron regressiota.
Kyllähän asemoi ja johnson ja tää porukka teki semmoisen
valtavan muutoksen, että tän voi kyllä tehdä paljon paremmin ja
oikeasti mallintaa hakee semmoisia niin sanottuja
luonnollisia koeasetelma siitä datasta, johon barrot ja
kumppanit eivät niin kuin edes ryhtyneet.
Tätä se on ollut tärkeää ja ja taloushistoria etsijät vielä
vähemmän ovat niinku ottaneet tavallaan tän kvanttiinnin sillä
tavalla toisissa, että voidaan tehdä aidosti tämmöisiä
kausaalinen väittämiä. Eikä vaan tämmöisiä niinku
arvuuttelua ja spekulointeja. Joo no mutta se ei ollut edes
oikea nobel niin tota. Ei se nyt ole niin tärkeää,
mutta. Nobeljuhlia nobel.
Juhlissa kyllä joo ja mutta risto tota mä yritin saada sut
tuosta aikaisemmasta kirjasta puuttuvat puoli miljoonaa, jonka
on myös kuunnellut ja se oli tämmöinen demografista destiny.
Mutta voisiko tätä ajatella tätä sun uutta kirjaa jatkumona
sille? Itse ajattelen ikään kuin
sisarkirjana vähän niinku teemallisena sisäkirjana ja
vähän niinku tyylisenä. Tuota sisäänkirja joo.
Voisi olisi ollut aika niin olisin voinut kirjoittaa ne
niinku pötkö. Joo ja Otsikko oli miksi SUOMI
pysähtyi, mutta sitten taas mä kuuntelin mikan kirjan ensin ja
mä oon ehkä vähän tämmöinen pessimisti tai vähän niin kun
tällainen. Populistisesti kiihkoilun suomen
ongelmia vastaan. Niin mä mä tuota saavutin
semmoisen pienen sentilan ja uskon suomalaiseen kasvuun niin
tota ja että että tätä pinnan alta tosiaan on tulossa hyviä
hyviä kasvu tehdään k panostavia yrityksiä läpi mikä oliko tota?
Onko tää optimistinen kirja vai? No siis se on.
Mä oon nyt mua on kiitelty siitä että onpa hyvä että että on
tämmöinen optimistinen kirja joka sitten on argumentti on se
että tää tekee niinku hyvää talouden kasvulle.
Öö mä oon sitten vastannut, että toi on väärä johtopäätös, että
tämä itse asiassa tämä optimismi jota mä kutsun rationaalisesti.
Optimismi on analyysin johtopäätös eikä mikään
tämmöinen niinku toimitila. Ja mä en myöskään ole ollut
mikään optimisti on dokumentoidusti vuonna
kaksituhattaseitsemän esimerkiksi kirjoittanut aika
pitkän kirjoituksen, jossa mä olen huolissani suomen pitkän
aikavälin talouskasvun edellytyksistä ja vielä
eläboroidusti elikkä ja silloin minua moitittiin tohtori tuhoksi
ja eräskin professori ojensi ojensi että.
Mitä kaikkia asioita että en osannut ottaa huomioon että
silloin puhuttiin kaksituhattaseitsemän siitä,
että nyt on tulossa tämmöinen tuottavuuden uusi aalto.
Niitä oikein sarjana kirjoitettiin muutaman vuoden
aikana kaikissa paikoissa. Silloin ajatus oli, että tieto
ja viestintäteknologia jotenkin siivittää niinku uusiin uusiin
sfääreihin, vaikka vaikka se niinku silloisen argumentin
pohja oli se, että viimeaikainen tutkimus silloin viimeaikainen
tutkimus viittaa siihen, että tää tuottavuuden kasvu on niin
kuin laajemmin hidastumassa. Ja nythän me ollaan nähty.
Sitä on tapahtunut yhdysvalloissa ja kaikkialla
länsimaissa on tapahtunut tapahtunut merkittävä
tuottavuuden kasvun hidastuminen.
Juuri itse asiassa siinä kaksituhattaviisi vuoden
jälkeen, että elikkä tää on mä pitkä.
Perustelu, että en ole mitenkään systemaattisesti optimisti, että
mun mielestä faktat välillä johtaa optimistisia ja välillä
pessimistisin johtopäätöksiin. Mulla oli vieraana yksi
kauppiksen frendi, joka siis meni chicagossa ja harvardissa
tohtoriksi ja niin saman opetusassistentti muun muassa
niin tota. Hän kävi tän jenkkien ja
euroopan velkakestävyys analyysin yhteydessä läpi tän
kasvuyhtiön eli karkeasti. Siis öö tuo tuottavuuden kasvu
ja väestönkasvu pyörittää sitä ja sitten vielä kestävyys voi
ajaa sitten sen niinku kansantalouden, niin kun
kassavirran suohon. Mutta jos tuota miettii niin tää
tuottavuuden mittaaminen on niinku hankalaa ja siinä on.
Eikö se ole jonkinlaista niinku vähän jäännös analyysiä tota
yhtälö teoreettisesti. Mun mielestä se ei ole jäännös
että. Tuottavuus on tuotannon ja
tuotantopanoksia välinen suhde ja jossain yhtälössä se voi
laskea residenssin kautta. Mutta siis sehän on siis
indeksi, jossa on tuotannon indeksi ja painoindeksi ja tota
niiden suhdeluku ja. Tässä itse asiassa vähän
taloustiedettä voi vähän moittia, että ne on vähän
välillä turhaa lähteneet tämmöisiä douglas tuotanto
funktioita estimoidaan, koska tää on ihan indeksit
teoreettisesti suoraan laskettavissa oleva asia.
Mutta tää total factor productivity kuitenkin on hieman
mystinen suuri. Eikö ole?
Ei ole siis se kokonaistuottavuus, niin siinä
tuotos on niin ikään kuin vähän vastaa niinku BKT ei se ole se
mutkikkaampi asia mitata ja sitten on toinen on sitten se
panos indeksi. On olemassa indeksiteoria joka
kertoo että millä tavalla erilaisia eriä erien kehitystä
voidaan laskea johdonmukaisesti yksi ja on siinä omat
haasteensa, mutta tota että niinku lähtökohtaisesti siinä ei
ole niinkään mitään semmoista fundamentaalista ongelmaa.
Sitten siellä on käytännön ongelmia on.
Että siellä on paljon tämmöisiä pääomaeria, joiden niinku
tietopohja on tosi surkea kun nyt tästä aineettomasta
pääomasta on viime aikoina niin paljon puhuttu, että siellä kun
halutaan laskea sitä pääa aineettoman pääoman ja siellä on
nyt niitä tietovarantoja niin siellä on aika merkittäviä
mittaus ongelmia, että miten me spotifylle muodostunut se
tietokanta niin mikä mikä sen niinku arvoon ja miten siitä se
hinta ja määrä otetaan irti, niin kyllähän siellä niinku
sitten varmaan välillä ollaan käytännöllisessä ongelmissa.
Sillä tavallaan teoreettisesti ja lähtökohtaisesti asiat on
aika selkeitä. Mutta jos nyt vielä oppiminen ja
ristokin saa tulla tähän mukaan, niin tota jos siellä on
työvoiman tuottavuus ja pääoman tuottavuus ja sitten se
semmoinen tavallaan teknologisen yleisö jäännöksen tuottavuus,
niin eikä tässä kuitenkin ole epäselvyyttä tässä kolmannessa
termissä. Musta käytännössä siis.
Niinku mikä sanoo mikä on tuota paljon tarkemmin katsonut ja on
on niinku aidosti tutkija. Tästä tuota aiheesta.
Mutta sitten niin kun käytännön mittaamisen ongelmat taitaa olla
aika merkittäviä. Ja ja ja se tarkoittaa sitten
sitä, että varsinkin lyhyen tähtäimen lukuihin mä suhtaudun
skeptisesti. Eli tuota sanoa nytten
esimerkiksi, että mitä viimeisen 3 vuoden aikana minkälainen
trendi on tuota tuottavuudessa niin.
Tosi varovaisesti pitää suhtautua ja sitten tietenkin se
alla olevan asian mittaaminen tuota on.
On on. Vai tuota kuitenkin vaikea että
niinku käytännössä että ne palataan ikään kuin varmaan
tässä keskustelussa tota innovaatioihin ja miten miten
niitä tehdään. Mutta sitten niinku poliisi
mielessä sitten niinku mitä kaikkea sen eteen voi tehdä ja
miten niitten vaikuttavuutta voi mitata, niin musta se on vaikea
että. Jos lähdetään mikä sä oot vasta
kohta, mutta jos lähdetään palastelemaan kuitenkin näitä
helpompia asioita, että väestönkasvu ja tavallaan se
olisi nyt risto sun puuttuvan puoli miljoonan tuota
pessimistinen näkökulma, että ruotsiin meni paljon porukkaa ja
mutta siis ihan vaan nuppiluku ottamatta sitten kantaa kuinka
tuottavaa se henkilö määrä on, niin se tietysti ajaa tota no
mineraaleista. Kokonais bruttokansantuotetta
hyvin vahvasti. Eikö tässä ole kuitenkin aika
positiivisia signaaleja, että se on ollut siis kymmeniä tuhansia
se väestönkasvu tässä. Siis meillähän on tehty
historiaa 2 viimeisenä vuotena ja ja.
Siellä tietenkin on nyt ukrainalaiset tuota
maahanmuuttajat mukana, joka on niinku eri erityinen asia, joka
ei ole varmaankaan toistuva. Mutta.
Meillä tuli yksi vuotena noin kuusikymmentätuhatta, toisena
vuotena noin neljäkymmentätuhatta ja se ja
tää taso. On korkeampi kuin ruotsissa
suhteessa väestöön niin korkeampi kuin ruotsissa.
Poislukien heidän lähiidän tuota pakolaisaalto eli se taso
suhteessa meidän väestö on niin aidosti korkea ollut.
Ja tää näkyy nytten väestöennusteessa, joka käytti
tätä neljäkymmentätuhatta nettomaahanmuutto tuota
oletuksena joka käytännössä tarkoittaisi sitä, että meillä
olisi tällä väestöennusteen olennaisesti korkeampi.
Mä maahanmuutto pitkäaikaisesti kuin ruotsissa tai USA, ssa.
Mutta se tuolla jossakin australian kanadan tasolla.
Mutta se pointti on siis 2 vuotta ollut niinku
laadullisesti ja määrällisesti laadullisesti siitä, että mistä
on tultu. Tuota ja millä motivaatiolla
suomeen niin hyvin poikkeuksellisia vuosia meille
historiallisesti. Joo ja sitten mikä sun tuossa
kirjassa oli? Mun mielestä semmoinen uudehko
havainto mulle en tiedä tulisiko oikein, mutta mä oon itse nähnyt
paljon semmoista voivottelua, että tavallaan korkean
veroasteen myötä varsinkin ne ihmiset poistavat elämäänsä,
että tehdyt työtunnit per työntekijä on niinku tota
laskenut. Mutta sä olit löytänyt myös niin
kun päinvastaisia signaaleita. Joo ensiksi mä voisin
kommentoida. Mä en ole tässä tän
väestötutkimus. Kulmun tutkimusala mutta mitä mä
oon nyt katsonut tilastokeskuksen asiantuntijat
on kuvannut ja sitten pekka myrskylä konsultoinut.
Mä ymmärsin, että siinä on tämä ukraina efekti ainakin pyritty
poistamaan se kieltämättä ne on hämmentäviä.
Ehkä vielä erityistä, että siitä huolimatta näyttää, mutta tota
pekka myrskylä, joka on tehnyt vuosikymmeniä näitä mä oon
jotenkin tähän asti tottunut uskomaan, että että ja hän hänen
niinku johtopäätös niinku tuntui olevan se, että että siellä on
aika monenlaiset tunnusluvut, on jo aikaisemminkin näyttänyt,
että että on tapahtunut käänne. Öö nythän niinku tavallaan se
talouskasvu ei ole sinänsä se kiinnostava asia, vaan
talouskasvu suhde suhteessa kansalainen että se sehän on
niinku me me ollaan kiinnostunut elintasosta ja sen takia
tavallaan se että se osa PK teistä joka tulee puhtaasta
väestönkasvusta niin ehkä silleen vähemmän kiinnostavaa,
mutta se mikä on tietysti tärkeää, että mikä on tän
väestön ikään kuin ikärakenne, että mikä on työikäisen väestön
osuus, että se on aika olennainen, se on niinku hyvin
olennainen asia ja sitä meidän niin kun elintason kasvun
näkökulmasta. Öö.
Siellä on tosiaan niin kun niin kun vähän viittasit kysymyksessä
niin työikäisen väestön osuus on vuoden kaksituhattakymmenen
jälkeen se osuus on lähtenyt pienenemään ja sehän on meidän
talouskasvun ongelma niinku tässä mielessä, mutta tähän
saakka sen on kompensoinut täysin se, että työikäinen
väestö on tehnyt aikaisempaa enemmän työtunteja ja tää on
asia, joka on aika monelle edelleen yllätys, että tehtyjen
työtuntien määrä suhteessa työikäiseen väestöön ei ole
ollut tällä vuosituhannella kertaakaan tän korkeampi.
Nyt se nyt pikkaisen tullut suhdanteiden alas, mutta ja
sitten se ei tule nyt tässä Talouselämän lehtit on
useampaankin otteeseen näyttänyt, että se tulisi sieltä
sote sektorilta ei tule vaikka sote sektori otetaan pois niin
edelleen sote sektorilta putsattu yrityssektorilla niin
tehtyjen työtuntien määrä on edelleen korkeampi kuin 2000
luvun alkupuolella ja siis aikana jolloin meidän julkinen
velkasuhde laski 2000 luvun alkuvuodet meidän julkisen
talouden velka suhteessa bkt, hen.
Ja niinä aikoina meidän yksityisellä sektorilla tehtiin
vähemmän työtunteja kuin tehdään nyt.
Tota. Siellä tosiaan väestöennusteessa
nyt otit otettu se benchmark semmoisesta hetkestä, jos ei ole
ukrainalaisia mukana. Eli ja ja se on aidosti tuota.
SUOMI on reagoinut työvoimapulaan ja sitten se mitä
siinä on tapahtunut niin SUOMI ei pisteytä maahan
maahantulijoita eikä EUN sisällä voi teoriassakaan pisteyttää,
mutta meillä on käytännössä tullut mekanismit joilla me
suoritetaan valintaa ja se on. Ulkoistettu yrityksille ja se
näkyy nyt sitten, että aasian merkitys on rakenteellisesti
dominoi. Nyt sitä ja tuota maahanmuuttoa
ja sinne on rakennettu ikään kuin yritysten.
Kautta tavat rekrytoida. Ja nyt se se on tapahtunut ja se
kertoo meille, että meillä on potentiaali kyllä tänne saada
porukkaa, että semmoinen että meillä ei olisi vetovoimaa.
Sen keskustelun voi unohtaa että se on.
Se on tuota meille vetovoimaa suhteessa länsi eurooppaan tai
USAN, mutta se ei olekaan mikään reaali.
Tuota realismi. Saanko mä tuosta jatkaa vielä
tota tää vetovoimaisia? Musta tosi tärkeä kun aina vähän
niinku hyvistä tai niinku niin kun virnuilla siitä että
olemmeko me onnellisin tota kansanväestössä ja sitten
sitovalla käytetty että me ei vaan.
Vaan tyydytään niin vähän, mutta se mikä musta oli tosi
kiinnostava tieto minkä mä kuulin joku aika sitten, että
kun siinä siinä on näissä onnellisuusutkimuksissa on
paitsi kantaväestöä, mutta myöskin maahanmuuttajia kuuluu
siihen otokseen ja se mikä on minusta oli tosi kiinnostava
tulos, että että suomessa olevat ei kantaväestössä olevat niin
myöskin niitten tyytyväisyys. Elämä on ihan maailman
huipputasoa, joka on niinku johdonmukaista tuon havainnon
kanssa, että jostain syystä että vaikka täällä niinku
murjoitetaan ja loskaa niin ja kaikki on niinku päin helvettiä.
Niin kuin sanotaan, niin siitä huolimatta, että ne ihmiset
jotka ovat tulleet vähän randomisti täällä ja sitten kun
ne niitä kysytään niin ne on tyytyväisiä.
Minä ihmettelen vähän itsekin, että että miten ne vaikea kieli
ja ankea, että ihmiset ne silti ne on niinku tyytyväisiä
elämäänsä kun ajattelee sitä kokonaisuutta.
Mulla on siis toi itse näin kun mä oon itse ollut eksoottinen
hyvin helpossa paikassa eli lontoossa 13 vuotta.
Missä on niinku todella helppo pärjätä progeningissä ja mietti
siinä se on vaan eksoottista kun on vähän hassu sukunimi niin
niin mä nään tän englannin vähän ongelma että täällä tota.
Itse asiassa mä ruvennut vähän tsekkaamaan niin kun eliitti
mamujen keskuudessa suomessa, että aika huonot kielitaidot
heillä on ja sitten ne ehkä pärjää siinä nykyisessä
duunissa, mutta siinä on kyllä kohtaanto ongelma jos ne
sattumalta menettää sen työpaikan niin hirmu vaikea
rämpiä takaisin tota hyväpalkkaisen työpaikkaa mutta
tota että se on niinku kyllä semmoinen vähän pommi että tota
jotenkin ne insentiivit on vähän sellainen niinku väärässä että
jos sä oot siellä tavallaan palveluammatissa niin sä opit
sen suomen, mutta sitten tavallaan huippuasiantuntija.
Ja varsinkin on vähän liian helppoa puhua englantia ja se ei
ole ongelma. Kunhan ei niinku tapahdu
disruptiota. Mä kuten sitä edellistä kirjaa,
niin mä kävin ruotsalaisia tilastoja tuota lävitse, että
kuinka pitkään ihmiset tuota pysyvät maassa.
Eli eli kun meillä on nyt se tilanne, että me tiede taide
tulee historiallisen paljon porukkaa, katsotaan paljon se
reagoi nyt tuossa työttömyys jatkaa tuota nousua, niin
seuraava kysymys tulee, että kuinka?
Hyvin, että tulevat pysymään täällä.
Viestit kentältä on että hyvin, mutta kyllä se tyypillisesti mä
olisin kyllä aika varovainen, että korkeapalkka palvelu tuota
asiantuntijatehtävissä. Sulla on niin paljon henkistä
pääomaa. Sä oot yksi kerran liikkunut eli
siellä ne kyllä tuota ne poismuutonkin on hyvin yleistä
yleisiä tilastollisesti. Joka vaan kuuluu siihen asiaan
ja se pitää jollain tavalla hyväksyä.
Sitten jos sä oikeasti juuri niin, että varsinkin
parisuhteiden kautta, niin se tilanne muuttuu erilaiseksi.
Mitäs tota nyt kun mikä oot tuolla laborella niin tota että
varmaan perehtynyt sitten vähän työmarkkina niinku sitäkin
kautta, niin voiko siellä tavallaan löytää jotain
rakenteellista kehitystä tai tai tota segmenttejä jatkaa liittyy
tähän. Keskusteluun no yksi sellainen
asia, joka joka meitä kiehtoo. Ja mä tiedän, että ei ole ainut
joka kiehtoo liittyy siihen että tää ei ole pelkästään
tarjontaongelma. On myöskin kysyntäongelma, että
kun täällä on niinku tosi päteviä vieras vieras
maataustaisia ihmisiä, niin ne kuitenkin kohtuullisen
luotettavasti dokumentoi tilanteita, että on monet
yritykset ovat tosi haluttomia palkkaamaan sitä ensimmäistä
vieraskielistä ja se ei ole se ehkä eikä se nyt sillä tavalla
ole yllättävää kun ajatellaan niitä kahvikeskusteluja jotka
on, vaikka olisi kuinka paljon käyttäisi muuten ikään kuin
ammatillista kieltä, niin se kuitenkin se sitten tavallaan
se. Rento pohdiskeleva kieli on
natiivikieltä ja jos kasvihuoneiden kieli meinaa
muuttua vieraaksi, niin kyllähän se varmaan on henkinen kynnys ja
sitten kaikki ohjeet pitää kääntää englanniksi, että tää on
musta kiinnostavaa tietää että että minkälaista mitä tän asian
eteen voisi tehdä, että meillä on joukko yrityksiä jotka joilla
tuntuu olevan aikamoinen kynnys ottaa näitä vieras taustaisia
ihmisiä. Mutta sitä vielä tästä tota
nythän meillä on tehty kovien lakkojen kautta
työmarkkinauudistusten oikeistohallituksen toimesta.
Niin. Tavallaan voisi ajatella, että
no se on ainakin yksi selitys, että tota on niinku liian jäykät
työmarkkinat. Mutta mut argumentti on se, että
tässä nyt ei ainakaan työmarkkinoiden jäykkyys ole
kyse. Kyse on niinku työnantajista
jotka eivät. Palkkaa ne ajattelee tää
englanti englanninkielinen englanti ei kelpaa kovin monen
kielen työpaikka. Me puhutaan tavallaan.
Palkka sitten asiantuntijatyö asiantuntijatehtävissä olevia
ihmisten palkkaamisesta, niin siinä tulee itse asiassa se koko
paketti vastaan ja yks niinku kriittinen kysymys, että
korkeakoulutetuilla tyypillisesti on myös
korkeakoulutettu puoliso ja siihen, että millä tavalla he
puoliso saa työtä, niin silloinhan se helposti täytyy
keskittyä kasvukeskuksiin, mutta ei se SUOMI helppo maa ole.
Toinenhan on muutenkin nää perheeseen liittyvät asiat, että
pystytkö lupaamaan, että tuota lapsilla on tuo te
englanninkieliset koulupaikat tai päiväkodit.
Eli se on se tavallaan. Me puhutaan tästä ikään kuin
maahanmuuttajien kotiuttamisesta siellä ikään kuin palkkahaitari
yläpäässä, niin sä puhut itse asiassa koko yhteiskunnan
paketista ja. SUOMI on faktisesti maa, jossa
englantia puhutaan työelämässä kuitenkin vähemmistössä
yrityksiä. Se se tahtoo dominoida tietyn
tyyppiset yritykset ja isot pörssiyritykset.
Itse asiassa tärkeä kysymys ehkä jatkaa vielä, koska niinku nää
tai ristokin on. Itse asiassa mainitsi sen, että
että tää julkiset palvelut on aika tärkeä osa tätä ja
nimenomaan juuri tässä osassa, josta me ollaan erityisen
kiinnostuneita sillä on puhutaan nuorista perheistä joilla nuoria
lapsia, niin se, että miten nää julkiset palvelut siis ennen
kaikkea koulu, mutta terveydenhuolto ja kaikki kaikki
tällaiset toimii niin. Se on varmaan siinä
kokonaisvalinnassa paljon tärkeämpi ja se taisi on mun
käsitys, että se on tärkeämpi kuin se, että onko onko tulovero
yksi tai 2 prosenttiyksikköä korkeampi tai matala, koska
siinä puhutaan niinku fundamentalistista.
Tähän myöskin selittää muun muassa sen, että meillähän
nähdään ainakin paljon tapauksia, että että on ollut
ulkomailla vuosikausia, mutta sitten kun siirrytään tämmöiseen
lapsiperhevaiheeseen, niin jostain syystä tää SUOMI alkaa
vaikuttaa kokonaiskilpailuakyvyn tai siis houkuttelevalta
vaihtoehdolta kokonaisuutena ajatellen, vaikka meidän verot
ovat. Helvetin korkeat.
Joo, mä haluan nyt tässä muuten siis kuulijoille, jos teillä on
niinku näitä varsinkin eliitti expatteja jotka joko puhuu
suomea tai ei, niin mä voisin tehdä niinku ihan jakson tästä
expattien niinku elämästä suomessa ja käytännön
haasteista, koska mä elin itse sitä elämää siellä lontoossa ja
mä tiedän sen niinku tavallaan suomalaisen suomalaisina sitten
toisena puolella. Expat elämää niin tuota
hallitushan pidensi eksperttejä tuota.
Verohelpotuksen pituutta ei 7 vuoteen, joka vastaa nyt sitten
tanskalaista. Joo tää on mä mä oon siis tässä
siis tota noin. Siis kun suomessa on se
viisikymmentäyhdeksän prosenttinen korkein
marginaalivero, niin mä oon tässä mieleen, että jos niinku
ulkomaalaiset on rationaalisia haluaa sen mikä se on 3 vitosen
niin eikö muka suomalaiset olisi niinku käänteisesti
rationaalisia lähtisi muualta maailmalta hakee silloin mä tein
itse mä nautin englannissa paljon matalampaa tuloveroa,
niin jotenkin mun mielestä olisi hyvä että kokonaisveroaste myös
niin kun maassa oleville. Laskettaisiin sitten, että.
Mutta ehkä ehkä varmaan siinä kokonaisarvioinnissa otetaan
huomioon paitsi veron lisäksi myöskin se, että että veron
kaltainen maksu on se, että jos sulla on nuoria lapsia, niin
sitten niitä tarvitaan päiväkotipaikkoja ja sitten
kaikki kaikki muut, että kyllähän kotitaloudet ainakin
taloustieteen oppikirjassa niin laskee sen kokonaispaketin,
josta vero on tietysti yksi osa, mutta kaikki tulonsiirrot ja
palvelut ja kaikki tällaiset on tietysti toinen asia ja ja
sitten mehän nähdään datasta, että eihän meillä nyt kuitenkaan
niinku sanoin. Me nähdään jatkuvasti, että
korkeita korkean tason asiantuntijoita tulee suomeen.
Takaisin, vaikka on ollut vuosikausia korkeista
veroasteista huolimatta. Tanskassa ja ruotsissa on ollut
viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana vähintään saman saman
verot tasoinen verot aste ja ne ovat olleet houkuttelevia.
Sehän ja sitten tähän vaikuttaa. Tietysti palkkatasoon, että
sinne sehän on se nettopalkka riippuu siitä bruttopalkasta ja
ja vero verosta yksi. Tanska ja ruotsi tosin on
tuloverot tiputtanut sieltä ylimmästä päästä jo ajat sitten
ja sitten tavallaan tanskassa on vaikka kahdenkymmenen pinnan
alvi. Pelkästään ei ole kohta rajaa,
että se selittää sen tanskan veroasteen.
Mutta tota voit mennä eteenpäin eli eli tätä tää mikä kirjassa
mä mä tota ajoin vähän ajattelin siellä ei siellä kuitenkaan
käsitellä näitä mun kopioita, mutta iso plussa siis siitä että
tässä heilutellaanpas tuolta mika maliranta.
Pinnan alaiset oli semmoinen 10 tuota yleisen väittämän listaus
12 likainen tusina likainen tosinaan niin niin niin tota mä
ajattelin että ei se kuitenkaan se mikä sanoi että me ollaan
köyhä yksityis varallisuuden maa ja ja sitä se ei ainakaan käy,
mutta kävit läpi että tota kävit tätä.
Siis täähän mun teesi että me ollaan ihan pirun köyhä
länsimaa. Varalle yksityisomaisuuden
mitattuna, mutta näistä kahdestatoista voit tota toki
kommentoida, mutta sitten näitä muitakin näitä yleisimpiä elikkä
sen tusinan väitteitä. No ehkä ehkä se nyt kun jos mä
tästä jatkan niin kansantalo. Tieteessä ollaan niin kun
kiinnostuneita siitä kansantalouden
tuotantokapasiteettia siellä on. Silloin se tuotanto pääoma
niinku olennainen, siis koneet ja laitteet ja rakennukset
omistaa ulkkareita. Joo joo joo, sitten on toinen
kysymys, että kuka sen omistaa, että nää niin kun tavallaan
kansantaloudellisesti kiinnostava kysymys on se, että
minkälainen kuinka paljon meillä on tuotantokapasiteettia ja
sitten siihen liittyen kysymys on sitten se, että tai niinku te
jatkokysymys, että että onko sitten siihen vaikutusta sitten
sillä, että minkä ketkä on ne omistajat ja ja mikä se rakenne
joka on toinen kysymys? Ja tää musta se liittyy siihen
että onko me nähdäänkö me tutkimuksessa näyttöä siitä,
että meillä jää tuotantokapasiteetti liian
pieneksi niinku rahoituspuitteiden vuoksi se on
siitä on taloustieteessä tosi laaja kirjallisuus jossa
analysoidaan että onko rahoitusmarkkinoilla ja
rahoituksessa sellaisia ongelmia, jonka seurauksena
meillä jää joitakin tuotannollisia investointeja
tekemättä niinku hyvinvoinnin näkökulmasta riittävästi, että
tää on iso laaja kirjallisuus. Joo, mutta sitten siinä on se
käytännön elämä ja sitten mä oon taas lämpenin tälle riston
niinku analyysille, vaikka nyt ruotsi, SUOMI ja tavallaan ihan
niinku ilmiselvänä esimerkkinä vaikka wallenbergit.
Mä olin setissä töissä niin kyllä se nyt on ihan jäätävä
paavalinoke joka niinku on niinku hirveitä vaikutus omistus
pääomasijoitus osmo hallinnon ja se on niinku ihan hirmuinen
kilpailuetu sä voit tehdä niinku vaikka listautumisannin niin
paljon helpommin kun sulla on niinku yksityistä pääomaa.
No mutta jos mä tästä jatkan wallenbergit oli.
Varmaan ruotsissa olemassa myöskin yhdeksänkymmentäluvulla
kaksituhattaluvulla ja kyllähän ruotsilla ei mennyt hyvin, että
ei se nyt sanotaan. Ainakin se nyt muotoilee sillä
tavalla, että ei se ainakaan tae ole siitä ja sitten.
Ja sitten meillä on tanska, joka on pärjännyt tuota.
Mä en nyt ole katsonut onko niillä wallenbergin siis tää
viime käsitys tiivistyy viime kädessä tiivistyy siihen, että
jääkö tuotantokapasiteettia liian pieneksi, sen takia tulee
rahoitusta. Nyt muistan alle siinä björn
wahlroos siinä kirjassa on toi myöskin ihan täydellisen huomion
esiin, että nää tämmöiset perheyhtiöt niin ne on joissakin
asioissa hyviä. Niissä on tämmöistä jatkuvuutta,
mutta tämmöinen radikaaliisuus ei ole niille tyypillinen
piirre, että ne ovat vähän konservatiivisia.
Että kumpi tässä nyt sitten milloinkin dominoi, niin se on
vähän niinku empiirinen kysymys. Paljonkin voisi sanoa.
Yksi yksi pieni ihmeen tässä on, että tuota.
Jos kuvaisit tän niin kun tanskalaisen ja.
Osittain ruotsalaisen omistusrakenne.
Miten jossa sitten siellä taustalla on itse asiassa
säätiö. Joka wallenbergien tapauksessa
säätiön omistaa suora yhtiöitä tai sijoitusyhtiöitä, joka
omistaa pörssiyhtiöitä. Ja pörssiyhtiö osingot menevät
sitten tietyllä tavalla sinne säätiöön, joka sitten rahoittaa
tutkimusta. Ja ja kansainvälisesti
kunnianhimoista tutkimusta, jotka aiheet ovat sitten näiden.
Itse asiassa pörssiyhtiöiden ja Talouselämän mukaisesti
valittuja, niin se on. Ensinnäkin se on tuota aika
mahtava tavallaan ympyrä. Jota mä tietyllä tavalla
lievästi kateellisena katson. Mutta sitten se mysteeri on,
että jos joku sulle sanoisi että hetkinen.
Omistusrakenne, joka perustuu säätiöön ja se menestyy.
Niin se tuntuu niinku tosi mystiseltä että miten sä pystyt
sellaisen tuota koneiston tekemään, jossa viime käden
valtaa käyttää säätiö? Jos on tietenkin perheiden tuota
osittain perheiden ikään kuin väline, jossa varmaan siellä on
aikanaan ollut verotuksellinen syitä kun niitä on joskus
vuosikymmeniä sitten tuota tehty.
Mä en nyt vaan. Kun mun tulkinta niinku arjen
kautta on, että mä olen itse asiassa vähän niin kun
kriittinen siitä, että miten me olemme onnistuneet ikään kuin
täällä omistajamarkkinoilla. Millaisia omistajia, hallituksia
ja johtoja johtoa on niin mä joudun tekemään sitä vertailua
ja ruotsi sattuu olemaan meille niinku sen luonteisiin vertailu,
vertailukohta tanskahan tekee sen nyt toisella tuota
rakenteella ja on vielä menestyneempi tällä hetkellä.
Tää navarro saa tietysti tota kaikesta perinteinen esimerkki.
Onko meillä? Jatka siis taloustieteellisen
kirjallisuuden perusteella niin kun on niin kun se suurin huoli
tulisi siitä, että että se ryhmä jossa.
Kaikkein herkiinta tässä niinku tavallaan, että jää tekemättä on
nuorten yrityksen aineettomat investoinnit, että se se on
niinku kirjallisuuden perusteella se vaarallisin
kohta, että että muualla osalla tutkimuskirjallisuuden
perusteella ei ole samaa huolta ja tässä suhteessa nyt mä tossa
kirjassa käyn. Muistan aika perusteellisesti
läpi, että se on suorastaan hämmentävä, että kuinka paljon
ja nopeasti voimistua meillä nimenomaan alkoi
innovaatioperusteisia nuoria yrityksiä syntyä.
Silloin meidän kriisin aikana. Koska se olisi se asia joka
kaikkein herkimmin niin kun tökkäisi rahoitusmarkkinoiden
epätäydellisyyden, kun se lähes tuplaantui ja vielä se tapahtui
kaikelle lisäksi samaan aikaan kun me oltiin taantumassa kun
kun ylipäätänsä taantuman aikana uusia aitoja uusia yrityksiä ei
tule, niin meille tuli enemmän innovaatioperusteista yrityksiä.
Ja sitten mä mä tässä tätä kirjaa varten mä paul donnerin
kanssa analysoitiin tarkemmin siellä yritystasolla, niin se se
on aika jännä. Jännä sieltä tosiaan lähti
rakentumaan uutta liiketoimintaa.
No nyt me on tästä muun muassa vesa vihriälän kanssa tästä
teemasta keskusteltu, kun me nyt nähdään, että ruotsissa on näitä
ikään kuin neljännen ja viidennen vaiheen yrityksiä.
Ja mä oon nyt sitten kysynyt, että milloin nämä neljännen ja
viidennen vaiheen yritykset ruotsissa on perustettu.
Mä mun arvaus on, että ne on tapahtunut yhdeksänkymmentäluvun
loppupuolella pääosin mikä mitä suomessa 90 loppupuolella oli.
Meillä oli nokia ja metsäteollisuus, joka dominoi
koko taloutta. Ne oli niinku isoja puita jotka
varjosti että eihän meillä tämmöistä innovaatioperusteista
yritä. Että silloin olisi voinut tulla
vaikka minkäänlaista rahoitusmarkkinat, koska meillä
oli dominoiva toimialat. Joo ja tossa tota tää oli just
se missä sun optimismi tai tai fakta tarttui muhun ja ehkä
tässä niinku omia jaksoja mulla on ollut tuota kannatan
toimitusjohtaja joka täällä lifeline spakilla tota aivan
huikea hiili nanoteknologian yhtiö tota täysin uniikki
teknologia pääsi pörssiin ei olisi päätynyt ilman
lifelinepakkirakennetta olisi todennäköisesti myyty ulkomaille
niinku okmetic jonka toi mari mulla oli mikä meni
kiinalaisille. Sieltäkin niinku kiinalaiset
sijoitti tänne vantaan tuota laitoksia niinku paljon rahaa
että siinä oli happy end ja se on aika paljon siis niinku
henkilö siinä tota. Kai se kun nerokkuuden niin kun
takana mun mielestä aika paljon se menestys tietenkin tää riston
pointti tästä niinku henkilötason sitten mulla oli
faron farmaseutilta olla tämmöinen lääkekehitysyhtiö.
Missä siis tanskalaiset on pärjännyt, mutta se on niinku
ihan pirun pirun niinku lottoa keräsivät niinku ja osittain
käyttivät. Siis mua tuota kertomaan tuota
heidän editoria tukevaa rakennetta, mutta keräsivät niin
kun osakeannilla riskipääomaa että sä pääsevät faasin
kakkosesta. Ehkä pääsi kolmoseen, mutta
niinku tämmöisiä todella ja tamronin joka oli niinku
lisäämässä täällä translain kautta pörssin kautta, siihen
tuli nää rikkaat. Miettisit tätä ensi töi invest
nää on niinku taisi esimerkkejä näistä mikan mainitsemasta
pinnalla olevista niinku keskisuurista huippuyhtiöstä
jotka on niinku tulossa sieltä läpi.
Mutta mä näen itse että ne on niinku tosi pienestä kiinni.
Onko hyvä johtaa ja onko saako ankkuri sijoittajan että se on
niinku tosi horjuva se polku sinne niinku menestykseen.
Yritin sanoa että tää on niinku suurten lukujen laki, että jos
perusasiat on kunnossa niin sitten kun ei tää nyt sattumalla
on tietysti merkitystä. Mutta ehkä kommentoin vielä
tuota ulkomaalaisia omistajista, että musta siitä niinku liian
negatiivisesti sanotaan. Kansantalouden kannalta on
tärkeä kiinnostava kysymys, että kun silloin kun tavallaan meidän
tuotantoa täällä muuttuu ulkomaisen omistuksen, niin mitä
minkälaista toimintaa täällä jatketaan, jos jos täällä jatkuu
korkean arvonlisäyksen toiminta, niin se on se voi olla
kansantaloudelle todella myönteinen asia.
Ne moni mä mä en kutsu ulkomaalaiseksi pääomaksi.
Mä kutsun sitä monikansallisen pääoman monikansallinen pääoma
niillä on isot taskut. Ja sitten on vielä osaavaa
pääomaa ja mä luulen, että aika monessa yrityksessä se osaaminen
on aika tärkeätä ja tähän nyt mun mielestä liittyy siihen,
että kun meillä ehkä on johtamisessa kuitenkin jotain
ongelmia, niin sitten tuo myöskin tänne uutta
johtamistapaa usein myöskin ulkomaalaisen toimitusjohtaja,
joka ei välttämättä ole aina huono ratkaisu.
No tähän on hyvin akuutti kysymys tämä, koska ainakin mun
kuplassa on hyvin konsensus siitä että.
Aa suomessa ei pysty keräämään 100 miljoonaa euroa.
Tuota ei kutia osakepääomaa tässä kasvuvaihevaiheessa, joka
tarkoittaa sitten sitä, että siinä vaiheessa kun sä oikeasti
teet sitä loikkaa, niin sun enemmistö omistuksesta siirtyy
sille monikansalliselle pääomalle.
Ja kuinka suuri ongelma se on ja mitä sille voisi tehdä?
No no mä oon täysin samaa mieltä mikan kanssa, että semmoinen
vaihtoehto, että me sen maailman paras kapitalisti torjuttaisiin
tässä toimialalla. Ei se toimi.
Tää jos mä otan nyt esimerkin siitä nyt tällä hetkellä on
keskustelussa teollisuussijoituksen
sijoitusstrategian uudistaminen, joka lähtee itse asiassa vähän
niinku samasta havainnosta ja lähtee sitä tilkitään.
Mutta jos tässä olisi tuota mikä joka olisi perustanut tuossa 12
vuotta yrityksen, nyt se olisi siinä vaiheessa, jossa se
pystyisi lähteä skaalautumaan ulos.
Sä tarvitsisi tuota. 20 miljoonaa euroa rahoitusta tällä
kierroksella ja tässä sulla olisi 2 vaihtoehtoa tuota tuossa
pöydässä istuisi teollisuussijoitus.
Ja tässä pöydässä eikä mä teen väärin päin tän esimerkin, mutta
se on tehnyt tällä kertaa. Olisi se tota noin amerikan
englantia puhuu vaan tiimin edustaja joka olisi tehnyt tämän
loikan 10 kertaa joka toisi sinne hallitukseen tota ne
kaverit jotka on ollut tekemässä vai ovatko USA, ssa niin kumman
se mikä valitsisi? Se on joo tosta muuten siis se
pia santavirtaran tota alainen, joka vastasi tästä päätöksestä
ei ole jälleen töissä. Siellä on ilmeisesti paikkaa
auki, mutta. Tervetuloa muuten siis pia on
ollut täällä kanssa vieraana edellisessä pääomasijoittajien
johtohomma että tervetuloa muuta vaikka rydmanin kanssa
keskustelen tästä aiheesta. Mutta samanaikaisesti intuitio
kertoo sitä, että. Jos meidän on kärjistys, jos
meidän roolimme on tuottaa myytäväksi yrityksiä.
Niin se voi olla ikään kuin talouskonsepti.
Mutta. Kyllä mun intuitio sanoo, että
olisi hyvä, että sieltä tulisi sitten juurrutettuempia
isompiakin yrityksiä lävitse, että viime kädessä me
tarvittaisiin niin niinku monella eri tasolla myös sen
ison yrityskannan uusiutumista. Tota 2 2 kommenttia kun tätä
ruotsia käytetty mittatikku niin se mun mielestä sopii tähän aika
hyvin, että jos me katsotaan ruotsissa toimivien yrityksien
tutkimus ja kehitystoimintaa ja katsotaan että kuinka suuri osa
ruotsalaista ruotsissa toimivien yrityksien tutkimus
kehitystoiminnasta. Ulkomaalaisomisteisessa se on
noin 40% suomessa se osuus oli jotain 10% 2000 luvun
alkupuolella me oltiin aikaisemmin maa joka tutkimus ja
kehitystoiminta oli kotimaisissa käsissä.
Nyt jos me katsotaan me tarkemmin täytyy mainostaa tätä
kirjaa käydä aika tarkkaan tää käydään aika aika analyyttistä.
Ostakaa molemmat kirjat. Ehkä kannattaa ostaa 2 kirjaa
sekä paperisena että tota digitaalisena, niin se me
nähdään, että siellä on tullut niitä nuoria yrityksiä ja
keskisuuret yritykset jotka on Suomessa nyt lisänneet.
Kun se kehityspankittuksiaan säännöllisesti vahvasti, niin
itse asiassa se keskisuurten yrityksien osuus, joka on nyt
ollut Suomessa kasvussa niin ne on ulkomaalaisomisteisia ja ja
se tavallaan ainakin kertoo siitä asiasta, että että sikäli
kun niitä on nyt ilmeisesti mä mä mä myöskin katsotaan kuinka
paljon tapahtunut omistus siirtymiä, mutta selvästi tää
viittaa siihen, että kun useimmissa tapauksissa kun on
tapahtunut tämmöinen ulkomaalaisomistuksen, niin se
päättää skaalata tutkimus ja kehitystoimintaa suomessa.
Joka on rohkaiseva merkki. Tää olisi niinku erityisen
huolestuttavaa kyllä olisi, jos nää ikään kuin su.
Uudessa skaalassa kävisi niin, että ne ostetaan ja sitten
toimintaa laajennetaan. Muualla on tämmöinen homma, jos
siitä on niinku näyttöä, että se se on minusta ihan selvää, että
jos joku belgialainen yritys ostaa niin se lisää
todennäköisyyttä, että se siirtyy belgiaan, mutta tää
pitäisi skaalata sitä tää onko se 2% tai jotain, koska nää
kuitenkin pääomavaatimukset on aika tiukkoja että se ei siellä
kauhean paljon sille biisille tilaa ja kuitenkin se isompi
kysymys on että kuinka paljon osaavaa se pääoma kuinka paljon
sieltä tulee tietoa, että mitä tälle firmalle?
Kannattaa tehdä. Joo sulla oli kirjassa semmoinen
vertailu, että tota tanska ruotsia vastaan ja ainakin siitä
mä sain semmoisen kyynisen kuvan että meidän RD tyypit on vaan 20
pinnaa halvempia. Sen vuoksi se tuotantokehitys
uikkarit on erittäin tyytyväisesti pitää sen siellä,
mutta pääkonttori funktiot jää pois ja se mun mielestä selittää
tätä niinku riston huolta. Eli miksi meillä ei ole hyviä
johtajia koska meillä ei ole niinku pääkonttori funktiot,
toimimarit CF oot niin puuttuu mitä vaikka ruotsissa ne siellä
niinku pyörittää ja kasvaa ja kasvaa että se on hienoa että
siis se. Aranda pysyy suomessa.
Tutkijat on on tosi tuottavia ja hyviä tyyppejä, mutta se
johtamisongelma aktiivinen omistajuus tapahtuu vaan
pääkonttori funktiot pitämällä suomessa.
Ja ne ei pysy uikkarit ottaa ne pois.
Joo mä oon niinku jollain tavalla kun tässä on seurannut
toimia, niin me on tullut tuota. Ja jonkun verran kyyniseksi,
että mikä on se peli näissä isoissa organisaatioissa, kuinka
paljon vedetään kotiinpäin sitten niinku tota tiukoissa
paikassa ja meidän suomalaisten ei kannattaisi ikään kuin tota
aliarvioida. Sitä suomalaisista on niinku
organisaatiossa vaarattomia. Nössöjä.
Ei nössöjä, mutta me me ollaan ajateltu näin, että ihmiset kun
sanoo jotain ne tarkoittaa sitä ja ja semmoinen niinku että
sulla onkin vähän piia, että et itse asiassa ihan tota tota
toisinpäin. Luottamus.
Niin me ollaan totuttu, että tässä niin kuin mulla.
On se kuitenkin se on sama kuin ruotsissa ja tanskassakin on
luottamuspääoma mutta. Älä tuo tanskaa tähän
keskusteluun. Tanskalaiset on pohjoismaiden
pahimpia tässä asiassa. On kuitenkin luottaa tutkimusten
mukaan tota kanssa muihin ihmisiin.
Joo, mutta heillä on aina parempi.
Mutta on toi siis pienen äänekkäänttina niin kun olin
nordic toimarin niin mä sanoisin että mä kieltäydyin
raportoimatta sitten ruotsin kautta, että mä olisi
norjalainen yhtiö että mä raportoin vaan suoraan osloon ja
ruotsalainen toimari oli hyvin pahoillaan tästä.
Mä sanoin vaan että en mä tule tänne eli jos tää raportoi
ruotsin kautta, koska siis tavallaan ruotsalaiset vastaa
onkin siis semmoisia että wear the tota me niinku koordinoidaan
tää nordic cup tässä että tota nää nää saa olla nää muut sitten
kyllä niinku raportoidaan meidän kautta ja ne on niinku
äärettömän röyhkeitä. Meidän tätä pääaukion todetaan
on katsonut, mutta edelleen se, että tää se että kuinka
merkittäviä on, että ulkomaalaisten yritysten osuus
esimerkiksi ruotsalaisen ja toiminnassa se ei rajoitu
pelkästään tutkimus ja kehitystoimintaan, että se on
siellä sitä wallenbergin ja ja kun muitakin, mutta siellä on
tosi paljon ulkomaalaista yritystä.
Tuotantotoiminta työllisyyttä etenevät koota varsin
pääkonttoreita. Mä tässä kirjassakin mainitsit,
että mä tietyllä tavalla mä muistan ajan milloin kun
etsittiin hallitukseen ihmisiä. Niin aika tyypillinen ja tuota
etsintä oli tuota aasian kautta kiinan osaajaa ja silloin löytyy
aina CV, stä kavereita että jotka oli niinku suomalaisten
investointitavaroita tai nokian kautta menneet espanjaksi
Kiinaan ja tuota työskennelleet sieltä se oli se tapa saada se
osa ja sitten niinku siihen johonkin toiseen yritykseen
suomalainen kaveri joka oli tehnyt uraa siellä.
Mä nyt kiinan rooli ihan romahtanut.
Sellaisia hakuja ei enää tehdä, koska tuota sen niinku markkinan
rooli on tehnyt. Mutta tänä päivänä kun sä yrität
etsiä tuolta maailmalta suomalaista liikkeenjohtajaa,
joka divisioona vetäjä, saati toimitusjohtaja.
Niin se markkina on tosi pieni tai niinku ilahdut aina jos sä
törmäät johonkin uuteen niin nimiin tuota jollain tavalla me
ollaan käperrytty. Tuota siis sisäänpäin ja kun
puhuttiin siitä että se viimeinen asia josta mä olin
siinä huolissaan olisi se, että suomalaiset asiantuntijat lähtee
maailmalle ja tekee tota uraa. Ne tunnetaan Finanssiala hyvin
ja mulla on semmoinen käsitys että ruotsalaisten.
Lontoossa ruotsalaisten suhde. Suomalaisiin jotka sulla on
tuossa ja tekevät alalla alalla se on varmaa joku 10 suhde yksi.
Joo ja se on siis mun aikana kun mä menin sinne
yhdeksänkymmentäluvulla niin oli vielä oli paljon enemmän, mutta
siis tää jotenkin tää brexit lannisti suomalaisten että ja
enää ei lähde niinku huippurahoituksen opiskelijat
sinne lontooseen niinku ennen että tota se on.
Se on sääli. Ja se ja se on siis niinku
meidän ruotsalaisten eduksi ja siinä on kun sä oot semmoisia
niinku vielä siinä massassa. Vielä kun siinä on tulee se
kulttuuri että miten sinne mennään, miten saadaan työpaikka
ja niin edelleen ja niin edelleen.
Suomalaiset on vähän niinku yksinäisiä susia.
Maailma. Joo siitäkin muuten siis voisi
tehdä jakso siis tämmöinen kuinka mennä maailmalle, että
että siinä ei siis tää expertti ja sitten taas tavallaan niinku
miten lähtee maailmalle. Siis mulle se tuomo vuolteenaho,
joka siis on on tota siellä jenkkejä meni ja menestyy ihan
jäätävää hyvin niin siitä oli semmoinen pieni sisäpiirijakso,
mutta tota otetaan vielä tää ruotsi kela eli siis siinä on
tää ehkä pääoman kautta että siinä on niinku ruotsalaisilla
muutakin kuin vallanpitäjät siinä on se tavallaan tää benz
capitalista niinku siihen jätti firmaan löytyy, löytyy se koko
niin niin onko meillä suomessa niinku kriittisiä aukkoja?
Siinä tavallaan pääomaputkessa. Siis mun teoria on että
ruotsalaiset on erittäin hyviä yhdistää rahoituksen ja
teollisuuden ja teollisuus on vähän laajasti sanottuna, että
siinähän ne on niin kun kateuden aihe koko euroopassa ruotsin
ostetaan aina. Esimerkiksi me ollaan ehkä oltu
enemmän semmoinen teollinen tuota kansakunta.
Tai, joka ei ole ajatellut tätä pääomamarkkina tai
rahoitusmarkkinat strategisesti. Ja nyt kun se markkina on myös
vielä muuttunut niin että eihän 2 20 vuotta sitten me oltaisi
tässä niin kuin pension capitalia ja roolia mietitty,
joka on tullut hyvin merkittäväksi siihen.
Tuota öö transformaatio ja kasvun rahoittajaksi ja
ohjaajaksi, niin ruotsalaiset onnistuivat ennen kaikkea
private. Rakentamaan globaaleja
toimijoita. Suomalaiset ei ja betsoft on
suomalainen capital. Tämä vuosikerta on hyvä,
edellinen oli katastrofi mutta tää tää tää aalto on hyvä, mutta
se kansainvälistymisen aste on tuota matalampi eli rahastojen
koot on pienempiä. Niin sieltä tulee yksi se meidän
haaste sitten tietenkin perheiden rooli valtion rooli
pienempi ja ja muut asiat. Mä oon samaa mieltä riston
kanssa siitäkin, että meillä on tää teollinen historia ja se on
vähän niinku tääkin ja sen takia sen takia mä oon itse asiassa
optimisti, että se on asia joka on korjaantumassa, että jos me
katsotaan sitä venture pääomaa niitä 3 ekaa vaihetta niin
niissä kaikissa meillä me olemme piristyneet merkittävästi.
Me ollaan oltu vähintään ruotsin tasolla ja vielä vielä tässä
järjestyksessä eikä siemenraha sitten startup ja.
Sitten viimeisessä vaiheessa tämä kolmannen skaalausraha ja
se, että nyt niin kuin ilmeisesti niin se neljännessä
ja viidennessä vaiheessa, mutta jäljessä.
Mutta mun argumentti on se, että kun se tavallaan tälle
capitalille meidän teollisen historian takia sen historia
alkoi vasta 2000 luvun alkuvuosina, me ei olla vielä
ikään kuin siinä vaiheessakaan, että se on meille se kriittinen
asia. Ruotsi on ollut me edelläkävijä
tässä suhteessa heillä metsäteollisuuden
paperiteollisuus ja teollisuus ylipäätänsä suppeni meitä
aikaisemmin. Joo ja jättitilaa sitten
tämmöiselle innovaatiotoiminnalle ja siihen
sopiville rahoituspuoli. Siis se teollinen toiminta.
Siihenhän pankkirahoitus riitti ihan hyvin, mutta sitten kun me
aletaan olla tämmöisiä niinku innovaatio ja innovaation edessä
ja aineettomassa pääomassa, niin me tarvitaan sitten
rahoituspuoli ja jossa se näitä näitä informaatio informaatio
ongelmia ja moral hazard ongelmia pystytään paremmin
paremmin kontrolloimaan. Elikkä annetaan myös oman
pääoman ehtoista rahoitusta. Sitten tätä tässä yritetään
kirjassa niin tota mä hihittelin.
Mä olin ollut joskus brysselin koneessa yleisessä tota 2
aiheesta että oli tää EUN pääomamarkkinaunioni ja sitten
mulla ratkaisu euroon joka oli tämmöinen eku 2 korin
valuuttajärjestelmä ja mä hihittelin riston.
Sulla oli tosi kyyninen kuvaus tästä EUN pääomamarkkinoista.
Oliko se joku slovenialainen rahasto joka oli ainoa joka
tarjosi sitä EUN ja tai niinku eläkeratkaisu?
Joo mä olen. Mä en tiedä onko se kyyninen,
mutta tuota sehän on ollut semmoinen hanke, joka on ollut
vähintään 10 vuotta. Mm.
Ei se alla oleva ongelma. Tuota on sitä, että keski
euroopasta etelä euroopasta puuttuu pääoma se pääoma joka
luontaisesti kannattaa osakeriskiä pitkäaikaisesti ja
sen nimi on eläkejärjestelmät. Suomalainen eläkejärjestelmä on
isompi kuin espanja eläkejärjestelmä ja
kansakunnissa on tuota aika suuri erä ja sitä on vaikea
korjata ja sen takia tää yksi elementti joka aina popsahtaa
näissä tuota. Vai vaihtoehdoissa on, että
tehdäänpä eläkesäästöt instrumentti se aina popsahtaa
eleet edellisessä harjoituksessa kävi niin, että sitä tarjoaa
yksi slovakialainen tuota toimia.
Sen merkitys on jäänyt nolla. Sen ongelmahan on, että EU, lla
ei ole tuota verotukseen liittyvää ohjausvoimaa.
Ja jos sä teet eläkesäästöttuotteen joka ei ole
tuota, sitä ei verotuksellisesti tueta.
Niin se lässähtää, että mitä tahansa siellä tehdään ilman
että on verotuksellisia ratkaisuja tehty, niin se tulee
lässyttämään. Toinen asia.
Eläkejärjestelmän pitää rakentaa ne rahastot silloin kun väestö
kasvaa ja se on vuosikymmenten työ.
Ja sen takia tässä on semmoinen tilanne, että halutaan tuota
capital markets unionia. Halutaan osa käytännössä
osakesijoitusten pitkäaikaista sijoitusta, joka nyt itse
asiassa Pohjois euroopassa. Ei ole ihan sattumaa, että
ruotsalaiset toppuuttelee tätä ideaa.
Enkä minäkään halua, että ne ranskalaiset pölliä meidän
eläkerahastot, mutta tota yksi tämmöinen idea siis katri rallin
kanssa tehtiin hyvää jakso rahaston eläkkeistä, niin
tavallaan tämmöinen EU wide passport able pieni slayerin
rahastoeläke niin tota tää on mun ehdotustani
pääomamarkkinaunioni, mutta sitten toi mä en tiedä
kannattaako tähän mennä tuohon valuuttaan, mutta se on niin
kuin yksi EU ulottuvuus. Onko täällä eurolla teidän
mielestä niinku väliä tuottavuuteen?
Tai kruunulla. Minä me voidaan vähän
terrorisoida, että mikä se euron merkitys on ja kuinka paljon se
on ikään kuin kansallisia joustovaraoja vienyt pois ja
kuinka paljon se suomea vaikuttaa.
Mutta sitten minulla on jotenkin 2 havaintoa, yksi arviota.
Se on vähän niinku teoreettista pohdintaa euron kanssa.
Me joudutaan tuota elämään ja mä en nyt sitten oikeastaan usko,
että se on viime kädessä se tuottavuuden kannalta se
draiveri. Ja mä oon varmaan samaa mieltä
tää meille väistämättä spekulaatiosta, koska tästä ei
voida järjestää luonnollisia kokeita.
Mutta minusta ihan kohtuullista argumentaatiota kun se menee
markkaa aikana, kun meillä nyt tää asia oli ikään kuin
kunnossa, niin mun mielestä on ihan hyvä argumentaatio olla,
että se oli vähän niin kun ongelma se joustava kurssi, että
me se varmaan omalta osalta on esitetty argumentteja jotka ei
ole ihan ilmassa että se pitkitti tätä meidän teollis
teollista perintöä esti. Itse asiassa rakennemuutosta
meille devalvaatiota aina auta pelastettiin.
Meidän dominoivat toimialat tää on spekulatiivista.
Jos niitä devalvaatiota tai meillä olisi jotenkin
uskottavammin pystytty, että tämä tämä tämä tämä niinku
pelastusryhmä aina niinku tuota tehdä tämän, niin meillä olisi
me oltaisiin siirrytty tähän niin kun jälkiteollisen
vaiheeseen nopeammin tää on täysin spekulatiivista, mutta
niin on kaikki muutkin spekuloi, niin ehkä se on niinku
spekuloida ja sitten vaan. Mutta olen kyllä samaa mieltä,
että eihän tää tietenkään ole taloustieteen oppikirjojen
mukainen. Eihän tää ole optimaalinen
valuutta alue. Tää tiedettiin silloin kun tää
ryhdytty. Tässä on ollut plussia ja
miinuksia ja sitten niinku ristokin sanoi että en mä usko
että on ratkaiseva kysymys kumpaakaan suuntaan tää ei olisi
ratkaisevaa jos ei tulisi isoja shokkeja.
Ja nyt meillä oli ongelma, että meillä nyt sattui huono shokki
että voi olla että jos me oltaisiin tiedetty etukäteen
tulee tämmöinen shokki, niin sitten me oltaisiin voitu olla
optimaalista päätyä toiseen ratkaisuun.
Mutta onhan meillä nyt siis esimerkki.
Tanskalla on faktisesti euro, siis se se vaikka niillä on oma
valuutta, mutta se on sidottu todella tiukasti siihen euro ja.
Siitä ei ole ollut mun ymmärtääkseni minkäänlaista
markkinoilla epäilystä siitä, etteikö se kurssi pitäisi.
Mä löin finanssikriisin aikana yksi tanskalaisen frendin kanssa
vetoa, että se katkeaisi, mutta hävisin sen verran.
Kyllä siellä perusasiat on kunnossa.
Just nää työmarkkinat on riittävän joustava.
Suomen työmarkkinat on paljon joustavammat mitä on luultu,
että niillä voidaan korjata niitä jäykkyys ongelmia.
Mutta meillä on ongelma se jos EU alueena ei toimi ja ja kyllä
kai se on kiistaa. Se on fakta että me jäätiin
tuottavuuskehityksestä eu, ssa. Tuota öö eurooppa jälkeen usa,
sta ja se on meille ongelma. Ja nyt kun mä katson
sijoittajana tätä. Eihän se ole mitään.
Toivon kipinään. Mutta tärkeintä tässä, robert
gordon muistutti jo tämmöinen pitkän aikavälin pitkän aika.
Perinteinen öö tuottavuuden talouskasvututkija.
Niin hän aina muistutti, että kun tehdään niitä eurooppa,
yhdysvallat vertailuja, niin täytyy muistaa, että ne kumpikin
on äärimmäisen heterogeenisiä, että jos niinku tavallaan hän
hän muistaakseni vertasi niitä koillisosanvaltioita Pohjois
eurooppaa ja huomasi, että on itse asiassa aika samanlaisia.
Nyt mä vaan muistutan tää tuottavuuden kasvu on ollut
erittäin voimakasta. Positiivista sekä ruotsissa että
tanskassa ja minä en usko, että se ruotsin tuottavuuden kasvu
selittyy valuuttakurssilla kun se ei.
Ei se tanskaan selitys, mutta meillä on ongelmia euroopassa.
Varsinkin siellä on. Siellä on jäykät.
Työmarkkinat on esimerkiksi etelä euroopassa ja keski
euroopassa. Sieltä puuttuu innovatiivisuutta
ihan verrattuna, varsinkin jos vertaa Pohjois eurooppaan ja
tätä EU pitää kyllä jakaa mun mielestä Pohjois eurooppaan ja
muuhun eurooppaan. Mä tolle jussi lindgrenille tätä
purran avustaja. Ehdotin, että jos nyt vielä
saisi. Digitaalinen euro on sen, että
kansalliset keskuspankit hoitaa sen paikallisen digirahanemaan.
Tyytyväinen mä oon muuten luovuttanut sen euron tota
fiksaamisen suhteen ja mä nykyään lähinnä toivon, että
ruotsi ja tanska pakotetaan euroon niin se poistaisi sen
niinku mahdollisen kilpailukykyyn.
Tai mä oon siellä tietöitä että hansa liitto tai kalmarin unioni
tuli. Siitä, mutta sitten ehkä vielä
viimeinen EU taso niin tää investointituki ei ei pelaa
suomen pussiin. Eli nythän näyttäisi
protektionismi lisääntyy ja yksi ratkaisu on siihen että.
Kansalliset tätä yritystuet öö suomessahan ja ehkä vielä
otetaan tämä 4% and kansallinen tavoite eli.
Mitä te olette mieltä siitä, että valtiot lähtee panostamaan
sitten tota omiin yrityksiinsä? Me eletään monella tapaa
maailmassa, jossa me emme haluaisi elää öö suomelle oli
tosi epä öö tota öö suotuisaa, että tästä tuli tämmöisenä
aktiivisen teollisuuspolitiikan ja valtion tukien maailma.
Koska siinä eurokisassa me ei pärjätä.
Ja sitten vielä niin, että kun eurooppa ratkesi tota teki omat
ratkaisunsa niin. Instituutioita näistä rooleista
johtuen niin kun ei ole eu, lla verotusoikeutta, niin se ei voi
tehdä ira pakettia niin se teki sellaisen paketin että ne
päätökset tehdään kansallisilla tasoilla.
Ja sitten kun sä katsot sitä listaa että mille ne puoli
miljardia tai miljardi euroa on laitettu.
Niin yllätys yllätys vakiintuneet toimijat tai niiden
tuota öö pääsevät sinne listalle.
Eli me itse asiassa rakennetaan euroopassa, jos onko kyyninen
sellainen tukimekanismi, joka huolehtii että täällä ei tapahdu
muutosta. Ja Suomen kannalta jos ajattelee
niin siellä on paljon kilpailuja joita ehkä ei kannattaisi edes
voittaakaan, että kyllähän nyt niistä on jo nyt analyyseja sekä
eurooppalaisista että yhdysvaltalaisista näistä näistä
paketeista, että kuinka helkkarin kalliiksi ne työpaikat
on tullut eikä ne ole olleet korkean arvonlisäyksen tehtäviä,
että nää on niinku tämmöiset poliittiset liike.
Tavallaan kyseisten yrityksien ja sitten tämmöiset poliittiset
asiat. Niinku tässä puolelta, että
pitäisikö malttaa olla voittamatta jos osaa näitä
kamppailuja sitten puhuitte tästä TK tavoitteesta niin se 4%
tavoite mun mielestä on öö tai sanotaan muotoile nyt syystä se
ei ole kauhean järkevää tuota mun mielestä teetkö on
painostuksessa laatu on tärkeämpää kuin määrä ihan
tämmöinen, yksinkertainen scatter plot, jossa katsotaan
teet koota ja vaurautta, niin siellä on positiivinen
korrelaatio TKN ja sitä vauraiden kanssa se katkeaa
siinä 3 hilkulla ja se on ihan lättänä.
Öö mä pelkään että tässä niin kun tässä niin kuin tuhla.
Tai rahaa se olennaisempaa olisi se, että kun meillä kaikki
innovaattorit on käytännössä töissä niin ei se niinku rahalla
ratkea kuin rajallisessa määrin. Ja se nyt on niinku meidän
kansantalouden kannalta. Olennainen kysymys on, että nää
innovaattorit se tuotekehitystoimintaa tapahtuu
niissä yrityksissä missä sitten kaikkein fiksummin tehdään ja
nää yritystuet helposti vääristää tätä allokaatio.
Me ollaan maailmassa, jossa kovin moni tekee ihan samaa tota
lääkettä. Kasvoi mulla oli tämmöinen.
Ahaa elämys kun mä huomasin, että tohtoreiden määrä suomessa
on kaksinkertaistunut 2 kahdessakymmenessä vuodessa.
Ja sitten mä mietin tällä menolla me tehdään se uudestaan,
kaksinkertaistetaan, mutta siinä kisassa me ei tulla koskaan
volyymilla voittamaan. Niissä toimialoissa, missä
esimerkiksi törmätään tänä päivänä joku tuota kiinalainen
kilpailija, joka tuota käyttää niin kuin 100 tai 1000 kertaa
enemmän siihen samaan asiaan voimaan on huawei, nokia,
ericsson vertailu toistuu niin me ei tulla niitä volyymilla
voittamaan niitä kisoja ja maailma ehkä on pikkaisen
muuttunut myös sellaiseksi, että mistä sä voit oikeasti tehdä
semmoista, että niin kun TK vetoisella.
Tuota kasvulla se raha siellä kasvusi, niin sehän on
kaventunut. Lääketeollisuus on hyvä
esimerkki. Amerikkalaiset teknojätit on
hyvä hyvä esimerkki nyt usea vihreän siirtymän tai puhutaan
siirtymään. Teknologiayritys on sellainen
esimerkki. Sä joudut käyttämään paljon
tarkempaa bisnesjälkeä, että missä se sun rakas itsensä on.
Siis joo tota noin, mutta tietysti näissä mittakaavoissa
on tärkeää huomata, että iso osa tutkimusta tietysti onnistu.
Panostaa kuitenkin rajalliseen rajallisilla markkinoille tästä
niinku. Pidempääkin puhua, mutta tässä
on niinku ranskalaisella tutkimusaineisto ollut tosi
kiinnostavia asetelmia, kun ne ne on jotenkin tosi niinku
monenlaisia markkinoita ja että sitten vaan panostetaan siihen
kehitystoimintaan ja se tavallaan se suhteellinen on
ihan tärkeätä silloin kun ollaan oikeilla markkinoilla.
Tietysti tämä, että me matkapuhelimet on sama kaikki
niin se sehän oli ainutlaatuinen, että SUOMI nyt
siinä sitten öö se ei nyt se sellaisia pelejä ei ole niin kun
tulossa. Ja toinen toinen esimerkki on
tavallaan, että mm. Meillähän on harmi meidän teko
korkeakoulun tkk panosten tuota vaikuttavuuden kannalta, että
meiltä puuttuu meidän tämä lääketieteen teollinen pohja on
itse asiassa kapea ja se erottuu meitä suomea ja ruotsista tuota
ja sehän on toimela, jossa sitten se kynnys tehdä oikeasti
globaali toimija niin on itse asiassa kasvanut tosi korkeaksi,
että mun maailmankuvassa on tullut paljon toimialoja, jotka
on itsensä konsultoituneet tosi tota noin.
Muutaman jätin bisnekseksi ja TK on tapa pitää kilpailijat myös
ulkona siitä. Koska mä voisin tästä, mutta mä
uskon mä uskon niinku yritysten järkevyyteen keskimäärin ja mun
mielestä se mä oon niinku tulkinnut sen rohkaisevaksi
merkiksi, että tohtoreiden kysyntä tutkimus ja
kehitystoiminta on ollut kyllä tosi voimakkaassa kasvussa.
Se näkyy siis ihan lukumäärissä, niin kun se on, se on ollut
vahvassa yksityisyritykset haluaa niitä tutkimus ja kehitys
tutkimus ja kehitystoimintaa. Yhä enemmän ja sitten se haluaa
myöskin niitä tosi kipeästi ja se näkyy muun muassa niin, että
niiden palkkojen kasvuvauhti on kiihtynyt.
Elikkä se niin kun tavallaan meidän työmarkkinatkin toimii.
Siinä mielessä ennustettavasti, että sellainen ryhmä, jonka
palkkojen kasvuun karannut muilta on ennen kaikkea korkea
asteen tutkinnon tutki science tai siis matemaattisen
luonnontieteellisellä alueella, niin niitten palkkojen kasvu
vauhti on kasvanut ennen kaikkea siellä kun on vaihtanut
työnantajaa. Mistä siis kilpaillaan ja
tohtorit? Ehkä se vielä kaikkein puolin ja
täytyy muistaa iso osa tutkimus ja kehitystoiminnasta ei
kehittele uusia reseptejä. Tää on tutkimusta
tuottavuustutkimuksessa työ iät ja ajat.
Sitten se tärkeämpi rooli on se, että tutkimuksella kehityksen
toiminnalla vahvistetaan edellytystä, että muualla
kehitettyä teknologiaa voidaan hyödyntää aikaisempaa paremmin
ja ja se voi olla kansakunnan vaikka koko kansantaloudessa ei
olisi yhtään uutta ideaa. Se aidosti uutta ideaa, mutta
se, että siellä monella markkinoilla käytetään
tehokkaasti tota muualla kehitettyä teknologiaa ja
tehdään niin sille omia sovelluksia, niin se on.
Se on selkeä vaurauden. Mahdollisuus.
No sitten tähän vielä loppuun siis kannattaa nää molemmat
kirjat kuunnella ja ja lukea ja niin niin tota otetaan vielä
tätä molemmilta fiilis. Kannattaa lukea sen takia kun
siinä on kaksikymmentäyhdeksän kuvaa ja kuva vastaa 1000 sanaa.
Mä niin niin tota vielä vielä sitten pakollinen tätä.
Jenkki jenkeille kumartelu ja ehkä tekoälykulma eli siis tota
olisiko jenkeiltä jotain opittavaa ja onko tekoäly
tuottavuusratkaisu? Tota.
No se on aika ainakin jos mä ajattelin, että mihin me
laitamme rahamme jos mä katson sijoittajat.
Niin eihän jenkeille ole vaihtoehtoja.
Tällä hetkellä se sijoittajan näkökulmasta siellä on muutaman
tuota teknoyhtiön lainausmerkeissä riskikoko ajan
kasvanut, koska ne dominoi sitä tuota markkina arvoa, mutta kun
se että nää samaan aikaan. Euroopassa mitään jälkeäkään,
että sieltä voisi tulla haastaja.
Niin tykättiin. Me siitä amerikoista tai ei.
Niin. Ne näyttää kuitenkin nyt tällä
hetkellä meillä esimerkkejä, että miten uudet teknologiat
otetaan käyttöön. Että kyllä kyllä me joudutaan
niin kuin tavallaan kunnioittaa sitä voimaa.
Se joka kerta kun käy usa, ssa, niin se häkellyttää tai sitten
tekee vaikutuksen se kuinka siellä uskotaan siihen omaan
talouteen ja sen kykyyn. Se tarinahan on täysin
päinvastainen kun se se tunnelma kuin suomessa.
Mikä fiilis tekoälyyn eli onko se tuottavuusväline vai vähän
niinku ATK on aina ollut että katteet on lupaus.
Mun mun teippi siitä on, että todennäköisesti.
Se on sitä samaa kehityssuuntaa joka lähti liikkeelle kun minä
tulin työelämään 40 vuotta sitten, jolloin mulle tuli
työpaikka työpaikalle PC ja mä aloin käyttää sitä exceliä jota
mä oon käyttänyt 40 vuotta putkeen niin tuota.
Sen kehityksen ja automatisaation niin kun
jatkumo. Se olisi hyvä, jos se olisi
merkittävä. Mehän nähtäisiin sen niin työn
tuottavuuden kannalta niinku vaikutuksia.
Jos meiltä häviäisin joitakin tehtäviä ja tuli sitten tuota
taloudessa markkinataloudessa uusia.
Se olisi hyvä merkki ja mä olen enemmän huolissani tällä
hetkellä sitä, että sen vaikutus jää meidän näkökulmasta liian
pieneksi, kun että siitä tulisi liian suuri muutos ja sitten
rahan tekemisen mielessä, niin mä odotan, että se on sama aika
sama asia kuin digitalisaatio. Eli tuota se varsinainen iso
raha tehdään jossakin muualla. Me ollaan me olemme soveltaja.
Mä oon tässä asiassa tai tässäkin asiassa dadashev kanssa
ehkä samalla tavalla linjassa, että hän suhtautuu jossain
määrin skeptiseksi siihen, että onko tekoälystä.
Kansantaloudellisesti merkittävää tuottavuustekijää
seuraavaan 10 vuoteen ja ja oh ja onko edes senkään jälkeen on
epäselvää. Täähän on use.
Niin tuo tuotu esiin se, että kuinka robert color silloin 8 7
sanoi että me nähdään tietokoneita kaikkialla muualla
paitsi tuottavuus tilastoissa, mutta me nähdään se sehän tuli.
Sehän ei jäänyt ikuiseksi lupaukseksi.
Se yhdysvalloissa tuottavuudessa tapahtui taso nousua vuosina 9 5
kaksituhattaviisi se jyrkkeni 10 vuodeksi se tuottavuuden kasvu.
Silloinhan suomessakin innostuttiin siitä, että nyt
tulee tää tuottavuuden aalto, tää jatkuu iät ja ajat ajat,
mutta se todettiin että se oli se oli aalto se oli se oli
nopeampi kasvun vaihe joka kesti 10 vuotta ja sen jälkeen meidän
tuottavuuden kasvu. Huhti on ollut taas tai
yhdysvalloissa. Se on taas ollut samanlainen
kuin se oli ennen yhdeksänkymmentäviisi ja nyt on
tavallaan se iso kysymys, että voisiko tekoäly olla sellainen
asia joka uudestaan niin kun niinku joksikin aikaan
kiihdyttäisi ikään kuin trendinä sitä yhdysvaltain tuottavuuden
kasvua ja tota joka tapauksessa lienee perusteltua sanoa, että
tässä vaiheessa tekoälyssä ollaan ehkä samassa vaiheessa
kun atk, ssa oltiin silloin kahdeksankymmentäluvun
loppupuolella. Jos jos se olisi tuota.
Tosiaan merkityksellistä niin mun niin kuin nyrkkisääntö on,
että mun pitäisi nähdä isot investoinnit.
Niitä ei vielä faktisesti nähdä ja niitä todennäköisesti niitä
isoja investointeja pitäisi tehdä.
Kauan sitten aloin tekemään ja digitalisaatiossa on.
Meillä kävi, että me jauhettiin jauhettiin jauhettiin ja sitä
jauhettiin vuosikymmeniä. Hienoa.
Me ollaan ollut vieraana mika maliranta ja risto murto ja
ostakaa tosiaan ne kirjat tulee sanottua ja mennään tuonne
sisäpiirin puolelle ja nyt tässä on niin kova laatuista kamaa
niin tehdään toi sisäpiiri. Ehdottaisin sillä että.
Tän keskustelun perusteella voi voisitte esittää pari kysymystä
toisille. Niin ja mä tässä sitten
mahdollisesti kommentoin niihin sitten itse itse niin tota
nähdään sisällä sisäpiirin puolella ja kun olette tänne
saakka katsonut ja kuunnellut, niin laittakaa kanava
tilaukseen. Kiitoksia vierailusta.
Kiitos.