Olihan sekin aikamoinen jännitysnäytelmä kun pohdittiin
sitä, että mitä perustuslakivaliokunta linjaa
enemmistön määrästä. Että kyllä tuossa oli monta
vaihetta tuossa näytelmässä. Jo alkoi se putinistiksi
haukkuminen, ellei me oltaisi alleviivattu sitä
kertaluonteista meni niin pitkälle siinä meidän niinku
myllytyksessä, että että että niinku vaadittiin sitä tietoa,
että hetkonen dombrovskis juuri niin hän twiittasi vielä
suomeksi vähän ennen sitä. Äänestystä että tää on
tarkkarajainen, kertaluonteinen kaikki ja se tuli niin korkealta
tasolta komissio. Hyvä hyvä, me hei me teillä.
Suomen osuus näitä nyt sitten vihreitä investointeja niinku
EUN korkein ja sääntöi niinku matalimpia.
No niin tervetuloa tänne neuvottelija kanavalle jatketaan
euro teemalla. Mulla on vieraana 2 kovaa
entistä vierasta ehdokkaana numerolla kaksikymmentäkaksi
eija riitta korhola onko se kristillisten listalla
kristillisdemokraattien listalla ja aikaisemmin oot ollut tästä
niin kun. Vaikeista ongelmista vieraana
nimenomaan ilkeistä ongelmista. Ja eu vai liittyy semmoisia ja
taas pitkästä aikaa. Tuomas malinen genes economicsin
toimitusjohtaja morjesta. Morjens.
Ja meillä on semmoinen yhteinen historia.
Tuota me kaikki 3 oltiin semmoisessa porukassa, joka
valittiin erittäin selkeästi usealla neuvottelee jaksolla
että tää elpymisrahasto, joka oli siis koronarahaston nimellä
niin se tulee niinku olemaan huono epäonnistuu ja.
Ja tota olen kaikin puolin huono idea ja sen voisi vielä suomikin
yksipuolisesti estää. Ja mitäs sitten kävi?
No meidät leimattiin populisteiksi.
Niin, mutta ei ollut mitään laitaa sillä populismilla, että
useinhan tää on jotain niinku oikeistopopulismia tai muutama
olet yleensä niin kun epämääräisiä populisteja mut.
Mä siis mä muistan, että kyllä tuohon aikaan jo alkoi se
putinisti haukkuminen. Siis mä muistan saaneeni
tämmöisiä kommentteja siitä, että että tuotiin tätä asiaa
esille. Siis oikeasti.
Että mä oon jotenkin venäjän puolella.
Joo, mutta tota tässä nyt sitten hyvällä ajatuksella saimme
tämmöinen tuota ylen artikkeli janne toivonen, joka sitten
viittaa päivi leino sandbergin ja tässä on pitkään hyvä
artikkeli salaisuuden muuri keskustelu uudesta yhteisvelasta
käy kuumana nykyistä pakettia vaivaavat kirjesalaisuus ja
tässä sitten kerrotaan tätä seitsemänsadan vähintään
seitsemänsadan miljardin paketin tota niinku väärinkäytöksistä ja
ovat mittavia. Ja sitten tota tää on vielä tää
suomen saanto on siitä vielä huonompi kun me varoiteltiin.
Mehän kaikki tää kerrottiin etukäteen.
Joo ja sehän tässä hämmästyttääkin, että nyt joutuu
sortumaan siihen politiikan poliitikon vastenmielisinmpaan
lauseeseen, että mitä minä sanoin jopa tää italian mafia me
muistutettiin siitä. Mä oon ihan katsonut niitä
vuoden kaksikymmentäkaksikymmentä ja 20
kaksikymmentäyksi näitä. Twitterviestejä ja oikeastaan
kaikki nää asiat tuli tavalla tai toisella esiin, koska kyllä
niistä puhuttiin jo silloin. Niistä vaan vaan ei saanut
kertoa ja ja tää oli tosi kummallista että että kiinni
pitäminen eu, n perussopimuksesta ja siihen
vetoaminen tulkittiin niin voimakkaasti populismiksi ja.
Muistan, kun sirpa Pietikäinen varoitti, että tässä mentäisiin
niinku ei SUOMI voi toimia näin, että jos mentäisiin unkarin ja
Britannian tielle ja sen sen löytäisi edestään sitten ja ja
syntyisi kova hässäkkä ja. Kokoomukseen, johon kuuluu
kuuluin silloin niin kohdistuu valtava paine sen takia, että
kokoomus olisi voinut kaataa sen.
Ja se jakautui kahtia tavallaan. Hyvä, että joku äänesti vastaan
kepu oli ihan samanlainen siis sanna Marinin hallitushan tän
nyt runon läpi ja tavallaan ne poolot kantaa nyt päävastuun
siitä. No kristillisiä ei siellä siellä
ainakaan ollut, mutta kokoomus tosiaan oppositiosta äänesti
puoleksi. Ja perussuomalaiset ja liike
nyt. Näkyvästi vastusti sitä siis
yksimielisesti vastusti paket. Te ainakin olette hyviksiä.
Kyllä. Mä mietiskelin noita tota tossa
just ennen tätä haastattelua. Kävin vähän läpi mielessä, että
monia niinku haastatteluja niin mikä mulle tuli jäi kaikki
parhaiten sitten nousee. Siinä oli se vesa vihriälän
kanssa toi viimeinen haastattelu.
Se oli joku Radio ohjelma, mutta se oli äänestyksen.
Ei ollut kovin monta päivää oliko 2 tai 3 ja se haastattelu
meni niin että lopussa me oltiin vesan kanssa oikeastaan kaikesta
samaa mieltä. Eli siis tää ei toimi niinku on
esitetty. Tässä on tulonsiirtounionin
riski ja kaikki nää blaa blaa blaa.
Mut meidän ainoa se niinku loppua argumentaatio oli että
vesa sanoi vaan että muistaakseni näitä linjoja että
tää vaan tämä vaan pitää nyt hyväksyä.
Että se ei ole hyvä. Se ei toimi niinku on sanottu
mitään, mutta tämä pitää vain hyväksyä ja siinä tiivistyi koko
se niinku ajatus siitä. Niin kun mun mielestä EUN
täydellisestä epädemokraatisuudesta, että että
siis vaikka me me ja me siis oikeasti me 3 tai siis se
porukka ketä siinä oli ihan siinä pettänyt ympäri ja heikki
kosken kyllä kaikkein muut mukana stefan törnqvist ja muut
niin kaivettiin se kaikki esiin. Se se mikä me tehtiin se niin
kun tietopaketti oli kattava, siis mä saan ulkomailta siitä
kommentteja kun siitä jotain pätkällä.
Ja englanniksi tää on niinku kattavin analyysi mitä oltiin
tehty koko euroopan alueella siitä ja kaikki siinä mitä siinä
esitettiin niin käytännössä käytännössä kävi totean.
Ja se oli mielenkiintoista toi vesa vihriälän kommentti hyvin
kuvaava, koska hän kuitenkin niinku ihan siinä alkusyksystä
20 20 niin esitti julkisuudessa hesarissa sen ihmettelyn, että
kuinka näin yhtäkkiä voidaan toimia.
Että et ei synny mitään keskustelua.
Hänhän antoi hirveän arvokkaan panoksen siinä alussa juuri
todetessa, että tässä tässä rikotaan sääntöjä ja tuntuu että
tästä ei seuraa mitään keskustelua.
Ja näinhän näinhän hallitus suunnitteli.
Marinin hallitus selvästi suunnittelua, että tää vaan
niinku vaietaan ja ja perussuomalaisten yritys jo heti
siinä kesällä kutsua kokoon eduskunta.
Toteamaan linjamuutoksen sekin vaan estettiin.
Ja siinä oli semmoista filip buster tätä keskustelua
persoonalta, jotka ne yritti tavallaan niinku lykätä sitä
äänestämistä, mutta musta siinä on kyllä se tavallaan tähän
sanna mariniin ja tytti tuppuraisen neuvotteluihin oli
vielä niinku ihan luokatonta, että tavallaan siis siellä oli
nää pohjoismaat lähti mukaan siis vaikka ne ei ole euromaita,
niin ne otti tämmöisiä jäsenmaksu pysyviä alennuksia
sieltä niin tämmöinen oli niinku ihan otettavissa siellä
suomelle, niin se on niinku vielä se toteutus oli jotenkin
niinku erityisen partiopoika. Eli tavallaan se sääntö panos.
Mitä maksetaan ja mitä sieltä saadaan pois, niin oli jo niin
kun vielä huonompi kuin se olisi ollut mahdollista saada.
Ja sitten tän paketin jälkeen suomen toteutus ollut kaikista
partiopoikaisin. Tässä artikkelissa sanotaan,
että suomella on kaikista korkein tää niinku sitähän
muutettiin koronatuesta. Siitä tuli tämmöinen green green
tota paketti vihreä paketti niin niin suomen osuus näitä nyt
sitten vihreitä investointeja niinku EUN korkein ja sääntö
niinku matalimpia ja sitten muilla on vähän sillä että
laitetaan tänne nyt jotain purkkaapapereita niin kyllä ne
läpi menee kuitenkin ja ne vielä salaillaan.
Eli tää on niinku tämmöinen tyypillinen ongelma ja mä en
tiedä onko sulla eija riitta tuohon niinku vihreään kulmaan
jolla niinku selvästi suomalaisia huijataan jatkuvasti
niin jotain kulmia. No joo tietenkin, koska sitä ei
ole mietti. Silloin se tuotiin tällaiseksi.
Motiiviksi tälleen, että tällä sitten tehdään tätä.
No mä ylipäänsä ajattelen että. Sen.
Vihreän siirtymän ja koko sen konseptin.
Toteuttaminen ei ole kyllä vahvalla pohjalla, jos se
perustuu ihan vaan tällaiseen. Velkarahaan ei ei ei me voida
niinku pitkän tähtäimen siirtymää tehdä sillä lailla.
Meillä olisi pitänyt jo nyt osoittaa historia.
Että tietyt asiat ei vaan muutu kannattaviksi ja nyt mä viittaan
esimerkiksi koko tällaiseen niinku.
Tuuli ja aurinkoenergian kohdistui panoksiin.
Tää on kyllä mä niinku auringossa näen enemmän niinku
tulevaisuuden mahdollisuuksia, mutta ne on kummatkin heikkoja.
Siis heikko tehoisia energiamuotoja, joka voi olla
meidän intuition vastaista. Kun kuitenkin tänäänkin on ollut
helteinen päivä ja me nähdään niin niitten.
Niiden vaikutus voimakkaasti, mutta ne on hirveän heikosti
valjastettavaksi valjastettava energiaksi.
Ja jos jos tällainen iso siirtymä tehdään.
Sellaisten varaa, jotka lähtökohtaisesti ei ole
riittävän kannattavia eikä niistä oikeastaan tule.
Kun meillä on jo näyttö siitä, että että luultiin että.
Että kun kun niihin laitetaan rahaa ja investoidaan niin ne
alkaisi niinku itsessään sitten olla jotain jotain muuta.
Ja mä kannan tästä huolta että nyt tätä koko siirtymää
rakennetaan sellaiselle pohjalle, josta puuttuu
taloudellinen lukutaito. Tää on juurikin näin, että että
kun ajatellaan silleen, että monet ekonomistit minä mukaan
lukien, niin me ollaan kyllä uskotaan hintamekanismi ja sen
kautta tulee vaan niinku pääoma allokaatio niin juurikin.
Tai siis se, että jos ajatellaan no 2 esimerkkiä voidaan heittää,
että ensinnäkin jos todella olisi semmoinen tilanne, että
ilmastonmuutos olisi nostamassa merien pinta ala ja kaikki
menisi, niin esimerkiksi manhattanilla, niin asuntojen
hinnat tippui sadisti. Mitään tämmöistä ei ole
nähtävissä missään ja. Toisekseen siitä, että nää on
ollut siis aivan järkyttävän tuottamattomia nää niin kun
esimerkiksi obaman aikakaudella yhdysvallat yhdysvalloissa
niinku tehdyt kaikki aurinkoprojektit
tuulivoimaprojekti niistä on tullut hirvittävä tappiot niin
kun niin kun olet tota. Veronmaksajille ja ne on niinku
semmoiset. Oikeastaan mistä nyt vasta
tiedetään se talouden tappio kun ne tehtiin sillä on kymmenisen
vuotta sitten ja reilu ja nyt nyt niinku se on kaatunut
käsiin. Mutta niin totta kai.
Mutta siis kuitenkin että että se on se oli velkarahalla tehtyä
kun siinä ei noudatettu, ei hintamekanismia, ei sitä että
sijoittajat olisi katsonut, tää on järkevä vaan tai muuta vaan
tää on niinku pakotettua niinku just tää paketti että pakotetaan
joku muutos alkuunsa ja sen eli ainoa mikä testasi
elinvoimaisuuden on markkinat, sijoittajat ja talous yleensä.
Ja tää on niinku tää tää on niin kun sama kuin mitä
neuvostoliitto tekijät rakennetaan vaan jotain jonnekin
ja sitten sen pitäisi niinku toimia mutta kun se tehokkuus
puuttuu. Ja mun on vaikea ihailla sitä,
että että että kun tän vihreän siirtymän yhteydessä puhutaan
hirveän paljon, että ajatelkaa että näitä valtavia
investointeja mitä tää tuo tullessaan, sen kuitenkin
kuollataan. Lähinnä siis tukirahan perään
sen perään, että että mamma maksaa niin kuin yhteiskunta
maksaa ja veronmaksajat maksaa ja ne yritykset jotka kauheasti.
Vaatii näitä tiukkoja. Ilmastot ovat tavoitteita, niin
kyllähän ne. On kuolemassa juuri sitä sitä
riskitöntä rahaa, jolla jolla sitten voidaan sijoittaa ja
riski kaatuu veronmaksajille. Ja sitten tätä mun mielestä
tuomassa noita yksi jaksossa tätä niinku yleislakiikkaa, että
jos on tämmöinen niinku erikois kuluerä, että kaikki nyt sitten
ostaa tota vaikka kenkiä tai muuta, niin jos se olisi
muutenkin ostamassa ne kengät, niin se semmoinen yleiskuva
budjetti lisää, niin se vaan tavallaan sitten saisi tuosta
noin ne kengät muutenkin, mutta sitten joku muu maksoi niin
silleen, niin se tavallaan se mekanismi ei vaan toimi sillä
että sä voisit kauhean niinku tarkkarajaisesti.
Tuota ja varsinkaan kertaluontoisesti niin jotka oli
muuten näitä sloganeita silloin niin tota sanoa että tää tää
raha nyt menee just noihin vaan. Eli jos se olisi ollut
taloudellisesti järkevää tehdä se kenkien ostos niin se olisi
tehnyt sen muutenkin ja jos joku antoi sen rajan sulle niin
tilanne ei välttämättä muutu mitenkään.
Että etenkin siinä oli se, että sitten se raha menee johonkin
muualle. Mutta siis tää kertaluontoisuus
niinku just että kun ajatellaan. Nyt kun tässä ylenkin
artikkelissa oli alleviivattu sitä, niin tässä on nyt musta
tuntuu että mä en niinku pakko nostaa omaa häntää me tässä
vähän ennen ennen kun aloitettiin puhuttiin.
Tuskin. Olisi nostettu sitä niin paljon
esille, ellei me oltaisi alleviivattu sitä
kertaluonteisesti meni niin pitkälle siinä meidän niinku
myllytyksessä, että että että niinku vaadittiin sitä tietoa,
että hetkonen dombrovskis juuri niin hän twiittasi vielä
suomeksi vähän ennen sitä äänestystä, että tää on
tarkkarajainen, kertaluonteinen kaikki ja se tuli niin korkealta
tasolta komissiosta, niin mä väitän, että tää on tota.
Vaikuttanut siihen, että EU ei ole pystynyt tahkoamaan näitä
tai tehtailemaan näitä uusia paketteja, vaan ne on tämmöisiä
pieniä sitä, että mä mä uskon, että mä haluan uskoa, että tää
meidän porukka ja mitä me tehtiin me luotiin lyötiin
niinku pelkoa tän korruptoituneen komission
sydämeen. SUOMI oli ainoa jäsenmaa, joka
joka nosti keskustelun tästä oikein kunnolla.
No totta kai saksassakin saksassakin keskusteltiin, koska
siellä jouduttiin toteamaan, että onko se perustuslain
mukaista. Mutta, mutta varsinainen niinku
tiukka keskustelu käytiin meillä ja poliitikkoja laitettiin
koville ja olihan sekin aikamoinen jännitysnäytelmä kun
pohdittiin sitä, että mitä perustuslakivaliokunta linjaa
linjaa siitä enemmistön määrästä.
Että kyllä tuossa oli monta vaihetta tuossa näytelmässä,
mutta myöskin nyt mua vähän huvittaa kun keskusta pitää
eurovaaleissa niin valtavan tarkkaa kiinni siitä, että ei,
ei yhteiselle. No sekin oli niinku meidän
pakottamaan tavallaan. Koska koska tota me aika lailla
painostettiin. Painostettiin tässä asiassa
keskustaa silloin. Joka, joka tietysti ihan
mahdollistettu tän koko sopan olemalla tuossa vasemmiston
hallituksessa ja. Ja silloin heiltä nimenomaan
tuli tää että tää on. Tää on kertaluontoinen tätä
matti vanhanen korosti ja nyt varmaankin sitten keskusta näkee
tässä sen. Se mahdollisuuden pistää
tiukoille hallitusta. Vaikka olevat itsestään pitäisi
vetää pienen fist pump hyvä merkki.
Hyvä hei me täällä mitään joo. Joo kyllä kyllä mä oon muuten
vähän vähän väsynyt. Täytyy sanoa, että mä oon ollut
viikon päivät japanissa. Tulin eilen ja mulla on zackia,
että jos sua vähän hidas ja eteerinen ja haen sanoja niin
laite. Sovitaanko että se menee tuonne
silläkin? Piikkiin hieno maa että tota
itse ollut siellä tota. Toki jos se.
Ja tuossa se osakassa, että missä päin pyöritti mutta.
Tällä kertaa mä olin. Mä olin tota.
Miten se lausutaan? Mä olin jenkeissä jossa on
ydinvoimala on se kun kun mitä sä saari sanotaan mä oon
unohtanut mut sitten mä olin osakassa mutta mä oon kyllä
käynyt suurimmassa osassa japanilaisia ydinvoimaloita
viime vuosien aikana muun muassa fukushimassa.
Ei niissä mitään riskiä. Ei itse asiassa oli hauskaa kun
mä olin. Mä olin
kaksituhattakahdeksantoista fukushimassa ja ja sitten.
Kaksituhattaseitsemäntoista vielä niin greenpeace laittoi
sellaisen lehtitiedotteen, että sinne ei voi mennä, että siellä
on imogen level tuossa. Radiation säteilyssä ja ja tota
sitten mä siellä kerroin. Nyt mä tulen suomesta ja meillä
tällainen luonnollinen taustasäteily on enemmän kuin
tää säteilyn taso täällä, että samalla perusteella puolet
suomesta pitäisi evakuoida. Ja radonia ja muuta.
Nimenomaan ja ja sitten sitä säteilyä tulee avaruudesta ja
rakennuksista ja. Kaikkialta, että tää
säteilymäärä on ihan. Että taustasäteily on on fakta,
että tässäkin asiassa tietyssä mielessä.
Ympäristöliike on vähän vedonnut niinku.
Pelotteluun. Joo, mutta nythän se on pannut
tää tota siellä töölönlahdella oli tää itsekkyyden
muistomerkki, niin se nimenomaan pitää lukea toisin päin kun se
oli ajateltu, että tavallaan ihmiset jotka vastustivat
ylivoimaa olivat, olivat siellä pimeyden puolella ja jotka tota
ehkä kannattivat sitä, niin ne olivatkin hyviksi.
Tiedättekö, mikä on mielenkiintoisen tai mihin
aiheeseen? Mä oon niinku törmännyt tässä
ihan sanotaanko viimeisen 5 6 siis jopa 3 kuukauden sisällä,
niin kun hyvin yllättävästi se on ollut turve.
Ja se tuli tästä tietenkin tästä ukrainan sodasta näistä
sanktioista, niin se tää on. Nyt mä nyt rupean mainitsemaan
missä piireissä, mutta hyvin yllättävissä kulmissa on tullut
siis sillä argumentilla, että meillähän on sitä siellä vaikka
kuinka paljon. Miksei sitä käytetä, että nyt
ollaan tässä ja sullahan on tähän mielenkiintoinen tarina,
että miten se meni. En mä tiedä Haluatko sä kertoa.
Se kertoo jos mä saan joo toki no niin elikkä tota niin
meillähän tosiaan se on meidän. Öö.
Tärkein kotimainen polttoaine toi turve ja meillähän on
valtavat turvevarat että meillä olisi niinku norjan öljyn verran
periaatteessa, mutta ei ole toki tietenkään koskaan ollut
tarkoitus, että että sitä käytettäisiin, käytettäisiin
paljon. Meillä oli niin hirveän pieni
osa ollut ollut tota turpeen korjuussa.
Mä en nyt muista sitä prosenttia, mutta se on ihan
mitätön suomen koko suomen pintaalasta.
Mutta mä. Sain läpi Euroopan parlamentissa
sellaisen. Oivalluksen, 2000.
Vuonna, että turve olisi uusiutuva.
Sen vuotuisen kasvun osalta kun turvesuota niin kun massaltaan
kasvaa ja ajatus oli sellainen että ei kajota pääomaa, mutta
korjataan korot ja yllättäen tää mun muotoilu meni läpi sekä
Euroopan parlamentissa, mutta myös komissio hyväksyi sen ja ne
oli sitä mieltä että että tää muotoilu estää sellaisen riiston
ja ja varsinkin kun sen voi vielä vielä tarkentaa että
luonnontilaisiin. Soihin ei saa kajota vaan että
vaan että että tällä lailla kohtuullinen määrä SUOMI ei ole
koskaan käyttänyt kuin noin puolet parhaimpina vuonna kuin
puolet vuotuisesta kasvusta ja se on ollut silti valtava.
Valtavan tärkeä. Se on ollut sellainen
pullonkaula energiamuoto, koska se on mahdollistanut öö
puuhakkeen tällaisen jätepaperiakkeen öö
hyödyntämisen ja se on parantanut sitä palamista
tulosta, koska koska tota. Aa se vähentää kattilan
korroosiota tuon hyvin happaman puun kanssa, niin se se oli
ihanteellinen juttu ja tietysti kelpaa säätövoimaksi ja niin
niin poispäin ja täähän olisi silloin tarkoittanut sitä, että
päästökauppa systeemissä. Silloin tällainen täl näin näin
määritelty. Turve olisi ollut myös myös
uusiutuvaa. Niin että että meillä ei olisi
tullut tätä korkeata korkeata kustannusta.
Mm kun pitää ottaa huomioon se, että puhun hiilidioksidipäästöt
on vielä suuremmat kuin turpeen hiilidioksidipäästöt.
Minähän vaan ymmärrämme antaa sille laskennallisen nolla,
koska me, koska me ymmärrämme sen niinku mekanismin että että
puu kasvaessaan sitoo hiiltä ja lahotessaan vapauttaa hiiltä.
Mitäs sitten kävi? Miksei tää sitten
päästökaupassa? Komissio hyväksyi sen.
Sen jälkeen, kun parlamentti oli hyväksynyt sen ja sitten SUOMI
kaatoi sen. Meillä oli meillä oli vihreä
ympäristöministeri ja meillä oli demari kauppa ja
teollisuusministeri silloinen ja.
Suomihan oli suuressa valiokunnassa äänestänyt tästä
ja. Öö asia meni sitten äänet meni
tasan ja se arvalla ratkaistiin ja.
Näinpä sitten. SUOMI kaatoi sen ja mulle sanoi
komission virkamies, joka oli vuosikausia istunut tän turpeen
päällä ja tunsin tän asian niin hän sanoi silloin että.
Aika rikollista suomelta vastustaa tällaista asiaa, joka
kuitenkin auttaisi niinku erittäin paljon uusiutuvan
energian tavoitteissa ja ja olisi monella lailla
tarkoituksenmukaista hyvää, mutta se on ollut tällainen, jos
jos ydinvoima on ollut vihreä liikkeen ykkösiin inhokki niin
niin turve on sitä ollut kakkos inhokkia tällä hetkellä tietysti
ykkösiin. Tota vähän liian tehokasta ja
järkevää. Pöydästä joo juu.
Mä muistan itse asiassa hassusti.
Mä luin silloin ympäristö taloustiedettä samoihin aikoihin
2000 ja sen oli siis kaiken maailman tai kaksituhattaluvun
alussa. Heti se on kaiken maan VTN
kaikki tutkimukset. Mä totesin, että täähän on ihan
maailman mahtava niinku ja silloin silloin olin huolissani
vielä hiilidioksidista ja muista metaanipäästöistä, niin nehän
osoitti, että kun sä menet esitetään kaikki, mutta tässä
ole mitään hätää ja sitten se valtava määrä mikä siellä oli
energiaa ja kuinka niin kun että olisi voitu vaikka
dieselpolttoaineen maaleitta kun täähän on ihan.
Niin ja sitten kun tähän liittyy vielä sellainen juttu, että kun
hu epäonnistuneesti ohjatut suot päästää typpioksiduulin ja
metaania, että ne on niin kuin tällaisia päästölähteitä.
Jos turpeen korjuu kohdennetaan sellaisille epäonnistuneelle
ojitetut soille niin niin jos ajattelee päästöjen kannalta
niin se vähentää päästöjä. Eli niin se se niinku se korjuu
tavallaan tai polttoyynti tulisi hyvitetty ja tässä korjuussa.
Että sitten kun siihen laitetaan tota tilalle puuta kasvamaan ja
muuta, niin tavallaan lopputulos on parempi.
Mutta tää on näitä tällaisia ilmasto ja energiapolitiikan
älyttömyyksiä, että että ollaan liian ideologisia ja ollia
mustavalkoinen maailmankuva, että joku on hyvä ja joku on
pahaa ja tää nyt sitten on ollut aina pahaa tää turve, mutta kova
kova hinta siitä maksetaan maaseudulla.
Näistä on siis tota ne ei edes kaikki oot turve soittavaa.
Nää on niinku tämmöisiä kankaita ja tavallaan kiitos.
Metsäalueet, josta sä voit hyvin sen niinku muutaman sentin
peitteen siitä ottaa pois ja niinku jos ei ole vuotuista
kasvua. Niin kun sitä tarvitaan myös
niinku muussa ja se tekee sen muunkin käytön.
Öö? Epätaloudelliseksi.
Sitähän tarvitaan. Maanviljelyksessä siis
puutarhahommissa. Kyllä juu juu.
Eläinten kanssa. Myöskin ja sehän niinku siinä
oli oikeastaan älytöntä, että sitten kun nää tuli ne yrtti
oikeasti lopettaa sen turvetta tuota noin niin se oliko se
ollut kaksikymmentäyksi kun ne sun suunnilleen ja sitten
kaksikymmentäkaksi alkoi sota ja sitten se sitten se meni siinä.
Ja siis siellähän on hurjia tarinoita siis näiden
turvatuotteita itsemurhista ja muista ja tuli siinä, koska ne
oli valtavat investoinnit. Sitten matto vedettiin alta että
niinku mä oon sanonut tämän aikaisemminkin ja sanon edelleen
että. Marinin hallitus oli huono asia,
mikä tälle maalle on tapahtunut sitten tota
kolmekymmentäyhdeksän. Vamman samaa mieltä.
Joo ja nythän sitten tota. Siis sinänsä mä kyllä symbolin
mä olin siis 13 vuotta lontoossa niin tota mun aikana oli tony
blair siellä niin mun mielestä tony blair on niinku vähän liian
demonisoituhenkilöt se irakin sota niinku mustamaalaus hänet,
mutta tota tavallaan että sehän on niinku hauska että sanna
Marin nyt siellä sitten hengailee siellä kanssa tony
blair instituutin tota puhuja keikoilla että tota aikamoinen
muodonmuutos kyllä viime vuonna että se on hallituksen jälkeen.
Se millä? Milläköhän niinku kompetenssilla
sinne meni näihin ukrainan hommiin että onko se se että
silloin se uusi kampaamo? Mies vai mistään mahdollistuu,
että siis kun hänhän on niinku ulkopoliittisesti
talouspoliittisesti sisäpoliittisesti kaikilla
tavalla ihan käsittämättömän epäpätevä ihminen.
Että siis. Viestintä mielessä.
Se kohta oli sovittaminen ei nyt ollut aivan korrektia että.
Ei ei siis en mä odota itseltäni eikä varmaan kukaan muukaan
korrekti. Nyt oli ehkä tän niin kun asian
korostamista, koska hänellä ei sitä kompetenssia ole hoitaa
tämmöisiä asioita eikä eikä mitään muutakaan, että se niin
kun. Se pointti nyt mihin tässä nyt
olin tulossa oli se, että että tässähän on ollut semmoinen
tendenssi näyttää olevan että toteutan niin kun siis tämmöistä
jotain EUN tai muuta kummallista niin kun agendaa niin sitten sut
palkitaan jollain muulla uralla, että mä en mä en yhtään
ihmettelisi vaikka sanna olisi seuraavassa komissiossa jossain.
Se on kyllä kieltämättä harmi että.
Että tuollainen palkitsemisjärjestelmä.
Tapahtuu aika helposti sillä että.
Että toimitaan niinku tavallaan maan.
Etua vastaan ja sitä tulee sitten niinku EU tasolla
palkituksi. Jos mä nyt vaikka yritän vähän
perustella niin kyllä mä ajattelen, että esimerkiksi se.
Meidän omaehtoinen 20 kolmekymmentäviisi
hiilineutraalisuustavoite, joka ei ole linjassa muiden EU maiden
kanssa niin. Ei siinä ole niinku mitään
järkeä. Ja se on vaan kovaa kyytiä
meille. Ja sillä vaan sen avulla jotkut
voi edistää omaa kansainvälistä uraansa, että että on helpompi
kävellä brysselin käytävillä, mutta meillä ei ole helpompi
kävellä jo tämä hiilineutraalisuus.
Tavoite on kova, se maksaa komission omiaan arvioiden
mukaan puolitoista biljoonaa euroa joka vuosi ja sitten
suomellekin kaksikymmentäviisi miljardia euroa.
Joka vuosi se on ihan hirveän raha ja ja minä.
Haluan niinku muistuttaa siitä, että.
Että siinä missä jotkut ajattelet, vau näin paljon
investointeja. Niin ei se nyt ihan noin vaan
tapahdu. Ei ja siis mulla on kun
mainitsin siitä silloin, että kaksituhattaluvun alussa oli
ympäristö taloustiedettä luja niinku päästökauppa oli silloin
niinku hyvin keskeisesti tullut, niin se olikin kiinnostuksen
aihe. Mutta.
Mä oon siis tullut staresta 80 astetta siinä että mä en usko
että minkään näköistä tämmöistä ilmaston hätätilaa edes on
olemassa, että siinä on niinku tota.
Ollut pitkä tie, mutta varsinkin kaksituhattakymmenen luvulla.
Mä tapasin monia ekonomeja siis tilastotieteeseen pitkiin
aikasarjojen erikoistuneita asiat.
Siellä on oikeastaan se viesti oli kaikilta täysin sama, että
että niin kun ensinnäkään ei pystytä, niin kun ne pitkät
aikasarjat ne on niin hankalia trendiprosesseja.
Me ei tiedetä mitkä vaikuttaa mihinkin ja toiseksi ei sitten
kun niitä oikein kovasti niinku näitä lyhyempiä aikasarjoja
niinku jotenkin muutamien 100 vuosien niin sitten niitä
otetaan niitä ajetaan niin siellä on yks muuttuja ylitse
muiden ja se aurinko ja vielä kolmanneksi nää yleensä nää
mallit mitä sitten ajettiin nää uudemmat aikasarjan mallit ja
osoitti että se lopun Nousu niin niin se on sarjaan kuuluvaa
stokastinen muutosta eli tämmöistä niinku sarjan
luonnollisen osana kuuluvaa muutosta mitään.
Poikkeamaa tilastollisesti merkitsevää poikkeamaan siinä
saada se ei ole. On tietenkin varmaan reilua
todeta tuomas että me kumpikaan ei olla luonnontieteilijöitä,
että me katsotaan toisesta näkökulmasta.
Mä oon ilmastopolitiikan alalla väitellyt ja ja sulla on oma
expertise, mutta sinänsä kiinnostavasti sanottu, koska
itse asiassa ipcc. On samalla linjalla, että
ilmaston hätätilaa ei ole. Jos sä luet ipcc raportin
tieteellistä osuutta, niin ei siellä ole mistään niinku
katastrofista tai hätätilasta puhuta.
Ja esimerkiksi juuri siinä uusimmassa niin.
Öö niin useimmat sellaiset indikaattorit niin ei näytä
mitään poikkeamaa luonnollisesta vaihtelusta, että katsoin.
Katsoin sellaisen graafin siitä. Ja täähän ei kaikkia miellytä,
koska sitten taas ipcc tämä poliittinen osuus tää summary
for poliisin luo sitä sitä paniikkia ja katastrofia ja
hätätilaa ja jotkut on esittänyt ajatuksen, että tää tieteellinen
osuus pitäisi lopettaa että nyt jo sciences ja ja ja tota ei, ei
tässä enää tarvita että ylletään tää vaan toimintaa, mutta mutta.
Mutta tää on todella mielenkiintosta.
Mä oon vuosikausia kiinnittänyt huomiota siihen, että
katastrofipuhe ei ole tieteilijöiden puhetta se on se
on poliitikkojen ja hallitusten. Puhetta.
Asiantuntija siis ne lämpötila näyttää mun mielestä aika
vakuuttavalta, mutta ehkä tuosta poliittisten hommasta niin greta
Thunbergin niin on nämä vaihtanut tuolla ruotsin
euroviisuissa. Hän hän sitten lähti palestiina
aktivistin linjalle. Tässä on vähän tämmöistä niin
kuin mielestä vasemmistopoliitikko hommaa,
joka on niinku pikkasen menee tämmöisiin asioihin kuin lähi
idän kriiseihin muuhun, että tota että se jotenkin ei ole
kyllä pitkä jäänteistä ajattelua mitä siellä on taustalla vaan
tämmöistä niinku moraalipanikointi, mutta ehkä
voitteko tuosta voimatasapainon? Nythän SUOMI sai yksi
lisämetpaikan. Meillä on 15 niin niin näyttäisi
siltä, että kokkareilla on aika hyvin asiat pullossa se
sarvamaan lähtee sieltä pois, mutta tota näyttäisi niinku 4
mahdolliselta ja sitten jos virkkunen pistetään tai joku muu
komissaariksi niin ne tavallaan saa niinku viidennen kokkari
edustajan läpi just tämmöisenä tietysti bay skenaariossa sitten
RKP, llä. Täytyy kyllä sanoa, että
kokkareilla on ollut kaikissa viime vaaleissa se 4 juttu.
Ja 3 on tullut 2 viime vaalissa että.
Eli kolmonen on. Mahdollista.
Mutta sitten tota rkp, n torvalds lähtee vaikea niinku
nähdä, että Henriksson olisi mikään villitsijä, varsinkin kun
hän on niinku vähän siellä kulmassa pikkaisen ja mä en nyt
tiedä onko kaikki RKP laiset niin kauheasti ehkä niinku hänen
takanaan. Aika heikko paikka se yksi
teillä on mun mielestä niinku kristillisillä on niin kuin ihan
ihan niinku hyvä hyvä mahdollisuus saada se yksi
paikka. Onko teillä liike nyt siellä?
Liike nytin kanssa on vaaliliittoja.
Viime kun oli 13, siis silloin viime 5 vuotta sitten 13 meppiä
pääsi läpi ja sitten myöhemmin tuli se brexit paikka niin niin
kd oli kai silloin viidestätuhannesta äänestä
kiinni että olisi tullut. Nyt miten tulee tota en.
Mä kyllä, mutta mutta siinä skenaariossa jossa oli 13 niin
oli ihan täpärällä että koodi olisi saanut sen paikan.
Niin nyt nyt on aika aika todennäköistä.
Että. Se tulisi tän tän vaaliliiton
kautta ja. Kyllä se niinku.
On on parempi mieli kampanjoida, kun tietää ettei
lähtökohtaisesti tarjoa sellaista, että äänestä äänestä,
että nyt äänesi päätyy poliittiseen umpisuolen.
Että kyllähän tuossa toi vaaliliitto on on ihan hyvä.
Juttu li anderssonille varmaan toivotetaan hyvää matkaa
europarlamenttiin. Se saa sen yksi paikkansa.
Pakko pakko kyllä todeta nyt sitten kun me ajatellaan että
siellä on siellä on ehdolla Ohisalo ja andersson ja marinon
lähtenyt pois ja Henriksson niin niin.
Niin tota kaikki nää kaikki nää tota viime hallituksen öö.
Synnintekijät. Niin nää tota elvytyspaketin
puolestapuhujat. On lähdössä sinne, että että
kuten mä olen todennut, niin europarlamentin maine tällaisena
poliittisen ongelmajätteen sijoituspaikkana kyllä ikävä
kyllä kasvaa. En en tahtoisi niin, mutta mutta
onhan tässä tietty jännite olemassa.
Ja voisi ajatella nyt kun tuota tavallaan se meno on.
Nyt on vähän vähemmän punavihreitä.
Ehkä siellä EU, nkin tasolla niin että tulee EPPS tavallaan
siellä enemmän oikealla ovat puolueet niin kun valtaan.
Siinä niinku jonkinlaisten. Järki porukkaa on nyt syytä
saada sinne sitten tekemään niitä lakeja, että koska on nyt
mun mielestä niinku kullanarvoinen mahdollisuus jopa
niinku vähän keventää sitä tota asetus ja direktiivi tota
tehtaita. Sehän on oikea ongelma ollut.
Siis se todella hyydyttää talouskasvua, että kun kun
ajattelee, että kuitenkin niinku mitä me varmaan kaikki voidaan
toivoa, että että se sisämarkkinat toisi öö laajat ja
syvät tehokkaat. Niin ja että ne nyt toimisi
sitten niin täähän on ollut niin kuin hirveä.
Hirveä komissio tää viime viimeisen 5 vuoden aikana ja
siellä ihan niinku ihmiset joita mä tunnen jotka on komission
työntekijöitä niinku myöntää että että komissio on tullut
hulluksi ja että enää ei saa ajatella vapaasti että on tullut
tilalle täällä agendaa ajattelu. Kerron tähän yksi esimerkin niin
kun euroopan tota keskuspankkijärjestelmä.
Tietenkin sieltä tulee tuntee useammankin ekonomisti niin
näiden niinku vanhempien seniorien ekonomistien
keskuudessa esimerkiksi niin näissä keskuspankeissa
nimenomaan täällä yhtäkään yksityiskohtaisesta nimeltään
niin. Ja seniori ekonomistitasolla
kukaan ei ymmärrä miksi meillä pitäisi olla keskuspankkirahan.
Mut heti kun sä meet sinne johtotasolla, niin yhtäkkiä
sinne ilmestyy se. Ja tässä on niinku.
Mä en ole siis koskaan kuullut tämmöisestä epäsuhdasta niin kun
johtavien ekonomistien sekä sitten sen johdon, koska se
siinä on hyvin ohut pinta enää, mutta siellä se flippaa ihan
täysin ja tää indikoi vaan sitä että se.
Keskuspankkirahan ajatus tulee jostain muualta.
Ja siis mä en tiedä mitä kautta komissio on vaikutetaan, mutta
ei siis jotakin samaa tässä nyt siis tässä on tässä siis meillä
ihan sama mihin sä katsot, niin tässä ajetaan globaalia tai
ainakin euroopan kohdalla niin jotain agendaa, että mitä se on
niin. Niin on.
Aika helppo ajatella että kauhean kiva kun
keskusviranomainen EUN tasolla koordinoidusti näkee kaikki
transaktiot. Totta kai läpinäkyvästi sitten
niin tota ja mahdollisesti voi sulkea, ei toivotut transaktiot
ja. Tota, mutta siis katso kun tässä
on edelleenkin just just niin kun ei järjestä sanoa että että
jos komission tullut hulluksi että miksi ja EKP johto on
tullut hulluksi niin. Mitä on meneillään?
Mitä tapahtuu, että me ei niin kun varsinkin nyt suomessa olisi
viimein niinku niinku tää just niinku suomalaiset nyt katsoisi
vaan tän elpymisrahaston homman ja vetäisi siitä johtopäätökset
EUN kun meillähän EU on tämä suuri pyhä lehmä.
Joka lentää myös niin nyt olisi nyt olisi niinku niinku
hyväksyttävä se ajatus, mikä meillä oli neuvostoliitosta
hyvin pitkälle, että se on korruptoitunut mätä roska
loppuaikoina, varsinkin että EU on hyvin lähellä niinku
muodostuu jonkun näköiseksi samanlaiseksi.
Voidaanko se muuttaa sitten tän uuden vaalien ja uuden komission
ohella? En tiedä, mutta esimerkiksi
euroopan keskuspankkijärjestelmä kun sehän ei ole millään tapaa
niinku demokraattinen, sitä on hyvin hankala muuttaa ja tää on
mun mielestä huolestuttavasti indikoi sitä, että mitkä ikinä
onkaan ne. Ajavat voimat siellä taustalla.
Niitä vaikutetaan nyt niinku tähän euroopan aivan siihen jos
jos se niin kun komissio ja EKPN johto jossa ne tehdään ne
keskeiset päätökset ja tästä kuka ikinä tätä ajaakaan, niin
mehän ei sitä motiivista tiedetä.
Mitä? Joo toi meillähän oli se jakso
se gospel säätiö niin tavallaan neuvostoliitossa.
Tuota kun on keskitetty järjestelmä, jossa tota
tavallaan se pankkijärjestelmä yritetään keskittää
keskuspankille, niin sitten se keskuspankista tulee poliittinen
rahan jakelija ja poliittinen rahan jakaminen.
On sitten todella vaarallista, koska se on tavallaan tämmöisiä
jatkuvia tukipaketteja, että ai niin, tajusitko sä nyt meidän
poliittiset kriteerit? Ne on hyvä tuossa sinulle
muutama miljardi ja nyt olet ollut vähän eri mieltä
poliittisesta linjan kanssa niin tota ei, ei tästä tule rahaa
niin tavallaan se ei luo mitään markkinataloutta vaan se on
niinku poliittista rahan liikettä.
Tää on ihan valtavan iso iso kysymys ja mä oon pohtinut tätä
paljon sillä lailla että mitä tapahtuu jos me menetämme.
Yhteisössä yhteiskunnassa sellaisen totuusyhteisön
luonteen, että mä ajattelin et me ollaan oltu kauhean
onnekkaita, että me ollaan saatu elää sellaista aikaa, jolloin
jotenkin totuuden tavoittelu riitti ja tietyssä mielessä
niinku jos on pomo ja on sen työntekijä niin molemmille
totuus on heidän puolustajansa ja sellainen velvoittaa ja
työntekijä saattoi esimerkiksi olla kriittinen pomolle, jos se
tiesi että. Hän on oikeassa, jos hän, jos
hän, jos hänellä on pointti tässä, niin hän ei ole tarvinnut
pelätä. Mutta nyt kun meillä kadot
kadottaa tai kadotetaan tällainen taso, jäljelle jäävää
pelko ja sellainen vallankäyttäjän zoomaus ja
sellainen, että että miten mä voin miellyttää tota.
Tää on klassinen. Miten autoritääristä
yhteiskunnan tulee ja sitten lopulta päättyy käytännössä
sensuurin kautta tota sensuurin kautta niinku.
Tämmöistä ja siksi tää on niin hirveän vakava aika juuri nyt,
eikä sitä oikeastaan ole mitään lääkettä muuta kuin riittävä
määrä rohkeita ihmisiä jotka ei pelkää.
Ja edelleen pääsen tähän, että että niinku mehän aloitettiin,
se tavallaan suomessa siitä elpymisrahaston sitä ei.
No mähän sen aloitin ihan alunperin yksin.
Siitä on aika lailla tasan nyt niinku 4 vuotta, mutta ja se,
mutta se vastustus oli ihan valtavaa silloin, mutta sitten
vaan sinne piti lähteä ja me lähdettiin.
Että että niinku ja se se paine mikä saatiin aikaiseksi niin kun
eduskuntaa kohtaan oli valtava että siellä mun mielestä
kokoomuksen sisällä tehtiin melkoisen kummallisia juttuja
että ne sai ne lopulta ne että 7 äänellään.
Se meni läpi että tota että sieltä tehtiin jotain.
Kymmenkunta kokoomuslaista äänesti vastaan ja ne on ainoita
kokoomuslaisia, joita mä voin sitten enää äänestää jo jossain
vaaleissa. Mä silloin tein lupauksen.
Että mun mielestä siinä joku siinä vähän muuttuu, että nyt
esimerkiksi tuli tää edellisen hallituksen tota.
Tää entistä mistä tota asetus niin tavallaan se kaatuu ilman
mitään isompaa seremonia vaan sieltä ei mennyt tämmöistä
paskaa äänestetä läpi. Ja ja.
Niin en ole sitä niin, että tavallaan mun mielestä tavallaan
edellisen hallituksen olisi ollut täysin mahdotonta, vaikka
se olisi ollut minkäänlainen niinku kansallinen itsemurha,
niin niin olla hyväksymättä sitä, että niinku on tää niinku
vähän. Tervehtynyt joo.
Joo ja kaikkeen voi niinku suhtautua sitten tota niinku
kylmän viileästi. Ja kyllä ne poliittiset
koalitiot löytyy sitten euroopastakin, ettei aina
tarvitse olla yksin. Ja olisihan se nyt aika
kiinnostava. Saada ne ihmiset jotka silloin
sanoi, että tämä on ihan välttämätön suunta Euroopalle,
niin olisihan ne kiva saada puolustamaan, että miksi.
Miksi nämä luit nyt sitten tarvitsee tämän ilmaisen
energiaremontin ja ja ja ja tuota miksi?
Miksi mafian piti saada sitä fyrkkaa?
Ja nyt sitten tulkaa. Studioihin puolustamaan siitä.
Maken nyt sitä rahaa tulee. Se oli hyvä mikä se suomen
osuudeksi oli oli nyt sitä saa yksi pilkku jotain miljardin.
Mielestä siis se on jossain niinku lähempänä miljardia kun 2
se sääntöi ja sen piti olla niinku vähintään se joku 2
pilkku jotain ja sitten korkojen kanssa ne menot niinku
enemmänkin kolkuttelee 10 miljardia kun sitä alkuperäistä
kun uutta. Eli siis täähän tehtiin
nollakorkojen aikana kun sitten tota oli just nää arhinmäen ja
tuota saramon jotka sanoo että tota nollakorkojen lainat on
pysyviä niin tavallaan nyt kun sä leivot sen korkokustannukset
sinne. Vielä takaisinmaksuun niin niin
ne tavallaan kaikki nää nettomaksajat joihinkin suomipuu
vielä niinku lisää sitä tuskaa täällä partiopoika omaisuudella
että laitetaan kaikki vaan ne puhtaimmat vihreät investoinnit
sinne kun ne leikit laittaa sitten oman niinku
omakotitalonsa tota tiivistys rempatkin sinne niin tota tää on
niinku ihan katastrofi joka suunnalla.
Ja sitten on niinku sanoin nää muut pohjoismaat niin kuin
pelasi sitä pitkää peliä, että tota ne otti jäsenmaksuun
alennusta ja mä muistan siitäkin käytiin semmoinen niinku ihan
niinku mielipuolinen keskustelu, että niinku joku hesari sanoo
että kyllä suomen on hyvä tätä perusperiaatetta käyttää että ei
oteta mitään alennuksia siihen EU maksuun, että se muutkin
saisivat palata tähän niinku mitä helvettiä että.
Sitten mä muistan. Muistan sen, että yksi
argumentti elvytyspaketin puolesta oli, että jos me jos me
tota tää kyseenalaistetaan niin se tulee vastaan meillä muissa
jutuissa. Muun muassa metsäjutuissa.
No, me ei ole kyllä yhtään helpommalla päästy päästy näissä
komission metsäesityksessä sen takia, että samaa kuraa sieltä
on tullut. Joo jonkinlainen koalitio peli
tässä pitää nyt tehdä ja mutta siis toi nythän tässä on pieni
jännite. Voisi tuota puhua siis siitä
semmoinen niinku pikku elpymispaketti joka tuntuu
saavan, koska se oli tavallaan tuntuu olevan niin hyväksytty
se. Tarkoitus eli niinku ukrainan
aseistaminen ja sitten se on pienikokoinen se paketti niin
tuntuu että tällä niin kun ehkä avataan se kertaluonteinen ja
tarkkarajaisuus, koska se tuntuu vaan niinku siltä, että koska
maat ei itse saa lähetettyä sitä tukea niin että tehdään se
sitten yksi ja pieni määräisesti niin tää on.
Tää on tota kyllä niin kun aika todennäköinen mun mielestä että
se tavallaan ukraina paketti menee kuitenkin vähän samalla
tyyppisellä rakenteella. No miten me voitaisiin siitä
sanoa mitä sä? Sanot siitä, että mikäköhän
mahtaa olla euroopan tota? Jos ajatellaan että tää niin kun
mä nyt oon nähnyt noita komissiolta mistä ne on tullut.
Näitä, että euroopan sotateollisuuden pitäisi ajaa
ylös. Mitäköhän se mahtaisi maksaa?
Se ei ihan viiteenkymmeneen miljardiin.
Meidän mä veikkaan, että se on jossain 2000 miljardia ehkä ja
niin kun. Ainoa ainoa elin.
Tai instituutio millä on semmoinen vara niinku laittaa
sen hakemaan. Semmoinen raha on taaskin EU.
Komissio sinne sen alle. Ehkä se voidaan laittaa.
Ei tätä yksittäiset valtiot voi tuommoista rahaa ottaa niin
niin. Se 50 miljardia on.
No ehkä siitä puhutaan siitä sitten vaikka sisäpiirissä
enemmän. Mutta siis se että.
Se idea siitä, että jos eurooppa pitää jälleen varustaa, niin
siihen ei ole muuta instituutiota kun he pystyy
rahoittamaan kun EU. En mä tiedä en mä ainakaan
keksi. Ei, ei yhdelläkään maalla ei ole
tämmöisiä, ei semmoisia rahkeita yksinkertaista ole.
Varsinkin nopeassa aikataulussa. No mutta jos me puhutaan
ylipäänsä tästä velasta. Niin mistä me puhutaan?
Että onko se välttämättä oltava yhteisvastuullista velkaa?
Tässähän oli siis se inhottaavuus tässä
elvytyspaketissa, että se oli myös yhteisvastuullista velkaa.
Mehän silloin sanottiin, että eihän mikään estäisi
elvyttävästä omaan piikkiin ja vaikka tekemästä sitä
koordinoidusti, että sehän oli kanssa, koska koska yksi
argumentti silloin oli, että meidän on pakko elvyttää.
No mehän sanottiin uudelleen ja uudelleen voi elvyttää jos jos
on jos on tarpeen, mutta. Ei ei ole mikään pakko sitoa
yhteis yhteisvastuulliseen velkaan ja nyt sitten niinku.
Voidaanko sun mielestä tässä tässä sille hifistellä että?
Niin no siis totta kai siinähän voitaisiin hifistellä tehdä
varmaan tämmöisiä jakoja, mutta kun mä en niin kun.
Uskon että. Sä et pidä sitä.
Olennaisena, että kun ei kun siis mä en usko, että niin
halutaan toimia. Ei halutakaan, mutta että eikö
edes tässä voitaisi vaatia, ettei enää yhtään syvempää
yhteisvastuullisuutta, että vaikka tehtäisiinkin jotain
yhteistoimin tai koordinoidusti? Mä heitän nyt tämmöisen hurjan
niin kun ennustuksen ilmoille ukrainan jos ukrainan
lähialueille jossain euroopassa tapahtuu jotain hirveätä ja sen
sen perusteella tota noin niin tullaan esittämään sitten EUN.
Jopa ehkä yhteispuolusta tai en mä sano, että se tapahtuu
huomenna tai muuta voi mennä vuosiparin budjetti tää on miten
mä pahimmassa tapauksessa näin tän menevän ja se kysymys
silloin ei enää ole siitä, että niinku miten tää voitaisiin
jakaa, vaan että yritetään saada niinku kaikki jälleen huutamaan
sitä että ei kun meidän pitää. Yhteisvastuullisesti tehdä joku
EUN yhteis puolustus tai tähän flow dataan.
Tätä EUN yhteysalusideaa muistaakseni kun niin kun
virasto poistunut presidentti niinistö siitä sanoi vielä
jossain. Siinä kannatan kovin tarkkaan
enää seuraa sua mediaa, mutta että niin kun tästä
yhteysalustuksesta ja se nostetaan aina ja se voi olla
että se ja jos semmoinen hetki tulee niin kyllä se esitys
tullaan niinku tekemään. Mutta enkä mä voi tapella sitä
vastaan vetoamalla siihen, että ei yhteisvastuullista.
Ei sitä tarvita sitä toisiinsa. Syvempää lonkeroista.
Ja mä mä ajattelen, että että täähän on vähän oireellista,
että näköjään ei kysymys sitten olekaan rahasta vaan siitä että
halutaan lokeroida toi toisemme syvemmälle, jotta kaikilta
katoaisi markkinakuri ja insentiivi pitää huolta
taloudestaan, jotta meistä kaikista tulisi pikku
järjestelmän orjia. Siis täähän on hyvin öh mä
muistan tota aikoinaan 20 vuotta sitten tota kun euro euroa
ruvettiin. Otettiin käyttöön niin tavallaan
euro. Ja EU pidettiin synonyymeinä
ihan tarkoituksella, tavallaan ihan niinku järkevät ihmiset tai
ei niin kuin katsoa. Ihan niinku lasittunut katsella
kun sanoit, että euromaat muodostavat niin kun alas niinku
eu maista ja ne voivat toimia erilaisilla mekanismeilla kuin
EU, että kaikki ei niinku aina ole.
Yksi yksi systeemi ja tavallaan tätä on niinku vieläkin, niinku
hirmu vaikea ihmisten ajatella, että tässä niinku tämmöisiä
monenkeskisiä ylikansallisia sopimuksia voi tehdä niin kuin
EUN ja euron ulkopuolella ihan niin kuin vapaasti niin paljon
kuin haluaa, että tota ei kaiken tarvitse mennä niin kuin jonkun
niin kuin monoliittisen tota. Yksi liiton kautta ja ja niin
kun näillä on tuota tämmöinen niin kuin EU, ssa on jopa siis
tämmöinen lakimekanismi, jolla niin kuin halukkaat maat voivat
tehdä, koordinoituja tuota hankkeita, niin sitä sitä mun
mielestä niin kuin pitäisi aina pitää vaihtoehtona, koska tää
tämmöinen että kaikki on pakko nyt vaan osallistua vaikka tää
on niinku vuosisadan paskin diilin argumentti ei pidä niinku
ainakaan niinku ostaa sukkana niinku yhtään mihinkään.
Ajatellaan näin että tätä. Sotaa mitä tällä hetkellä
käydään, niin kuka kuka sitä mikä valtion johto unkarin
lisäksi sitä vastustaa. Niin mistä se löytyy, että en mä
keksi ketään. Italia ilmoitti tuossa tota
juurikin tänään päivällä vaan huomasin.
Oli tota tullut tietoa, että italia vastustaa natoa sitten
käyttämistä iskuihin venäjälle, mikä nyt on niinku järjen ääni.
Mutta siis lähtökohtaisesti se että mistä meiltä löytyy
euroopassa se vastustus siihen jos tätä ruvetaan tosissaan
puskemaan niinku tämmöistä puolustusliittoa, sehän on ollut
yksi niin kuin mistä entinen ystäväni ulkoministeri elina
valtonen sanoo, sehän on puhu, hän on puhunut pitkään siitä EU,
että se olisi niinku puolustusliitto.
Niin mut kyllä mä nyt luulen että nato on niinku hoitaa sen
euroopankin puolustuksen öö ja tavallaan tää eu ulottuvuus on
aika pieni ja minkä puolustuksessa on?
Trump voittaa, mikä on hyvin todennäköistä, niin sen voi
kuule muuttua hyvin äkkiä ei pidä, ei pidä niin kun
lähtökohtaisesti olettaa sitä, että vaikka niinku yhdysvallat
hoitaisi tätä leiviskää koko ajan.
Mutta siis meillä on tietenkin euroopassa niinku meillä on
hyvin pitkä historia siinä lievityksessä.
Mutta eikö trumpin mielenmuutosta vähän niinku
liikaa pedata? Eihän se mitenkään niinku
antanut ymmärtää edellisellä kaudellaan, että se olisi
etääntymässä. Sehän puhuu vain järkeä nato
maille, että satsaa enemmän että mä niin kun en en ainakaan
lähtisi niinku profetoimaan että Trump irrottaa yhdysvallat.
Mä ehdottaisin me voitaisiin tota tuolla sisäpiirin puolella
irrotella vähän näillä ulkopuolella ulkopoliittisia
asioilla. Anna nyt me käydään tätä
keskustelua jouko tota koska tää on mun mielestä tulee tärkeät
pointteja siis ei siis mä en usko että tota.
Että Trump varsinaisesti sitäaajaa, mutta että me ei
tiedetä missä tilanteessa me ollaan silloin, että mihin mihin
yhdysvallat trumpin alla haluaa niinku sitoutua, että hänen hän
haluaisi niinku vetäytyä pois. Mutta mä palaan nyt vielä tähän.
Tää on ollut se pointti euroopassa.
Neljäkymmentäviisi lähtien neljäkymmentäneljä
neljäkymmentäviisi lähtien. Meillä on ollut tää liennytyksen
politiikka eli siis ei aiheuteta konflikteja.
Miksi ihmeessä se on heitetty täysin niinku ulos ikkunasta,
että mä mä sanon ihan suoraan, että meidän niin kun
pääministeri etenkin puolustusministerin lausunnot
tänä keväänä on ollut todella käsittämättömiä, venäjä vastasi
ja siinä mielessä että ne et siis että siis se idea siitä,
että euroopassa ei ole tarvittu valtavaa puolustusteollisuutta,
koska me olemme pyrkineet siihen, että tää hoituu.
Muuta kautta tämä niinku yhteisö.
Toki tai yhteistyö SUOMI on totta kai järkevästi niinku
meillä on ollut pidetty puolustusvoimia yllä.
Meillä on totta kai siihen oma historia.
Mutta siis nyt kun tässä on niin kuin hylätty, tavallaan se
euroopan keskinäinen keski, siis tärkein
puolustusmekanismitmekanismi, mikä on liennytys, niin sen
niinku me ollaan hyvin erilaisessa tilanteessa.
Myöskin tää tommoista tamperelaista tuota niinku
lässytystä että tämmöinen niinku voimapolitiikkavaltio kun venäjä
jotain liennytystä kuuntelisi että kyllähän ne siellä vaan
sitten ottaisi enemmän alueita Ukrainasta ja mahdollisesti
lähtisi baltiaan valtaan jos tota ei edellyttäisi kovaa.
Vastaan venäjän omat teot on tehnyt vähän vaikeammaksi.
Liennytyspoliti kai me oltaisiin edelleen liennyttääjia.
Ellei totta pirussa oltaisiin niinku tota ihan järkevästi
varmaan oltaisiin tota kyyryssä, mutta nyt tavallaan kun ollaan
siellä on tuossa jos se nyt nato vaan kestää.
Tietysti tää on ihan validi pointti tuomiselta, että siihen
ei pidä niinku tuudittautua. Totta kai mä oon samaa mieltä,
että mun mielestä edelleen meillä pitäisi olla rauhan.
Rauhan puhe ja rauhan tahto ei eikä eikä päästä itseämme
sellaiseen sodan lietsonta moodiin että.
Me hävittiin 12% silloin kun oli hävitty niin oli hävitty ja
todettiin että karjala meni niin ja sen jälkeen tuli ihan hyvin.
Mutta mä haluan nyt esittää teille niinku tämmöisen
kysymyksen niin kun historian ja yhteiskuntaopin lehtorin poikana
että tota luuletteko todella että se toimi silloin
kaksikymmentäkaksi helmikuussa oli täysin ilman mitään
provokaatiota niinku venäjän aggressio.
Niin no ei kukaan nyt niitä pyytänyt muuta kuin putin, että
spotifyhan sen aloitti. Eli ja ei siinä nyt mun mielestä
mitään näitä prosesseja ollut päällä.
Ei enää OK. Eli uskot.
Kyllä se niinku venäjän aloittama sota on.
Selvä. Ei riitä.
Näin mä ajattelen, mutta en mä halua ottaa tähän mitään vahvaa
kantaa mun mielestä. Mun mielestä tota niin.
Ei pidä yrittää tietää enemmän kuin tietää.
Ei me tiedetä varmaan kaikkea. Mut siis se mitä mä oon ollut
muutamissa konferensseissa tuossa, niin kyllä se tieto mitä
sieltä on tuotu niinku tiettyjen jenkki tutkijoiden toimesta
esimerkiksi on ollut se, että siinä oli hyvin voimakas, niin
kun provokaatio provokaatiota poliittisesti ja se, että se on
aikanaan jo venäjä vetänyt sen puolen niin kun tota Ukrainaa
sen. Tavallaan veteen piirretyn
viivan, että siis tää siis sen pointti minkä mä haluan tehdä on
se, että tämmöiset isommat konfliktit, varsinkin näin
pitkän rauhanajan jälkeen ne ei synny tyhjiössä.
Ja se se on niin kun se on. Tää on ollut koko euroopan
liennytyksen liennytyspolitiikan niinku keskeinen teesi niin kun
oikeasti oli 70 vuotta. Ei ne tietenkään tyhjiössä
synny, mutta mutta tota niin musta pari asiaa että kyllä.
Tää ei vapauta venäjää siitä vastuusta mitä se on
hyökkäyksessään tehnyt. Ja tappamisessa on.
Ja toisekseen. Ukrainalla on oikeus valita itse
kohtalonsa, siis silloin vapaan maan oikeus valita suuntansa ja
poliittinen suuntansa, että ei, ei sekään voi olla historiansa
vanki sillä lailla, että sen täytyisi niinku jäädä jäädä
siihen missä se joskus on ollut, että että sitä on hyvin vaikea
kiistää sen oikeutta. Tää on kaunis, mutta erittäin
naiivi ajatus yhdysvaltalainen ystäväni, joka ei todellakaan
ole mikään vasemmistolainen, niin totesi mulla mulle vuosi
sitten tammikuussa. Näin, että kun puhuttiin tästä
niin se sanoi näin, että että jos kyseessä olisi meksiko niin
se olisi liittoutumassa venäjän kanssa ampui tykistöllä texasiin
ja puhut me now méxico no more kukaan jenkkiprofessori tuttava
ketä kenenkään mä oon tän puhunut niin kukaan ei kiistä
tätä. Etteikö, etteikö jos meksiko
toimisi niin kun Yhdysvaltojen uhkaavasti, niin yhdysvallat ei
reagoisi hyvin voimakkaasti siihen.
Että se niin kun geopolitiikka ei ole koskaan ollut siitä
niinku siitä koskaan ole kyse siitä mikä on oikein.
Tää on väärin. Se on vaan nää nää
suurvaltapolitiikka ja me ollaan niinku euroopassa se heitetty
nyt täysin ulos ikkunasta ja euroopassa kun lähdetään
vetämään tämmöisiä linjoja että on sitä oikeuksia on tätä niin
niin niin siitä seuraa sitten aikamoinen maailmanpalo.
Ei me kuitenkaan. Mä luulen, ettei me enää
tällaisena suomena voida mitään muuta kuin kunnioittaa ukrainan.
Öö. Suuntaa valitsemaan suuntaa.
En hyvin vaikea käsittää mitään muuta.
Niin siis kysymyshän on siitä, että kun.
Se sotahan olisi pitänyt loppua jo 2 vuotta sitten.
Venäjä oli käytännössä saavuttanut ja tavoitteensa ja
silloin lähti sitten liikkeelle semmoinen salaliittoteoria, että
Yhdysvallat niin kun iso britannia olisi puuttunut siihen
rauhanprosessiin turkissa mikä oli menossa.
Ja mä sitten satun ole konferenssi oli jeffrey sacks,
joka oli silloin niinku mukana vienkin proffa, joka oli silloin
niin kun hetkonen mitä sanoa, että se oli se oliko se suoraan
suoraan paikan päällä kuitenkin mukana niissä neuvotteluissa ja
hän kertoi silloin ensimmäisen kerran, että siihen puuttuisi
suoraan yhdysvallat iso britannia siihen
rauhanprosessiin, jossa oli jo allekirjoitettu muun muassa
aseleposopimus. Tää john mayer shimmer sanoi,
että Boris johnson olisi niin kun.
Tavallaan ei siinä nyt sen on tullut.
Ihan siis se on tullut useasta paikasta.
Varmistuksia, että näin todellakin tapahtui muun muassa
Ukrainasta, että se todella kävi, että.
Niin kun iso britannia ja Yhdysvallat sabotoi sen
rauhanprosessin silloin. Se olisi ollut ukrainan kannalta
aika karua menettää kuitenkin tää niinku tota käytävä sinne ja
krimille tota rannikkoalueet, että siinä mielessä kyllä
ymmärrän sen niin kun tavallaan ukrainalaisten kulmasta että ei
laitettu nimiä semmoiseen paperiin että.
Zelensky äänestettiin. Valtaan, koska hän lupasi
rauhaa. Se on tosiasia.
Sitähän niinku lupasi ja se kääntyi ja se pointti, että nyt
Ukrainasta ei ole enää mitään jäljellä.
Se on sen PKT on romahtanut. Siellä on mennyt varmaan siellä
on niinku pari ikäluokkaa niinku miehiä kaatunut se se maa se on
menetetty jo aina OK, no millä ukraina oikeastaan voi pysyä,
että se jotenkin niinku jaetaan tai sinne kipataan, ihan
hirvittävät määrät rahaa ja nyt kun ukrainan niinku siis niinku
puolustusvoimien tappio sai siis on on niinku ihan tässä että
puolustuslinja murtuu kohta niin missä ihmeessä se on se
rauhanprosessi? Että tähän mitä just luo niin
kun että sveitsissä kun on tää nyt pitäisi olla milloin se oli
kesäkuun puolivälissä niin biden edes osallistu.
Siis kun tää nyt palautuu tähän meidän alkuperäiseen
keskusteluun siinä, että komissio on tullut hulluksi.
EKP on tullut hulluksi. Nato on tullut hulluksi tai
johto ja monet euroopan johtajat tuntuu tulleen hulluiksi kun se
että että niinku tässä sodan jatkamisessa ukrainassa, vaikka
se viidenkymmenen tässä vaiheessa ei ole enää mitään
järkeä sillä että tapahdu mitään muuta kun venäjä vaan niinku
lisää sotateollisuuden kuolee venäläisiä luultavasti
huomattava määrä enemmän ukrainalaisia.
Se niin kun. Että koko se eurooppalainen
perintö siitä. Että nää konfliktit vältetään
tai sitten ne katkaistaan hyvin nopeasti, niin se on jostain
syystä täysin. Heitetty ulos ja mä en ymmärrä
minkä takia se on siis. Niin kyllä tässä voi pakko rauha
tulla vielä eteen. Toi sinänsä siis tota.
Mä luulen että tää ukrainan niinku tappiot enemmän riippuu
siitä että tota jenkki kongressi niinku panttaa sitä
kuuttakymmentä miljardia ja sen tavallaan kutsuliikkeen niinku
tota kiristyksellä. Eli tavallaan nythän se vastaava
vapautettiin sinne että siis mutta kohtahan se nähdään että
onko sillä paketin vapautuksen sitten tota sotilaallista hyötyä
vai ei että että onko se niin? No jää nähtäväksi tota mun
mielestä voitaisiin ottaa tuo geopoliittinen keskustelu vielä
vähän niinku lisäväriä tänne sisäpiirille, niin tota voi
voidaan käyttää vielä lähi ikä itsekin siihen tota
spekulaatioon, koska mun mielestä se on kristillisistä
näkökulmasta niinku mielenkiintoinen toi israel ja
mä ja palestiinan tilanne joka on muuttunut tämmöisiin
vasemmisto oikeistokeskustelu myös, mutta hyvin voidaan
tykitellä lisää tätä venäjä kulmaa että onko sulla tätä eija
riitta vielä jos sä vähän tiivistelet niitä sun
tavoitteita sinne. Öö tota europarlamentti että
mitä millä kulmilla ajattelit mennä sinne palata sinne?
No mä vetoan edelleen tähän tähän taseen jetlagin ja ja
tulee tällaisia väsymyskohtauksia, mutta mutta
nää. Huole huole liittyy tietysti
tähän yli yli tiukkaan ilmastopolitiikkaan, joka on
tavattoman kallista ja. Ja musta se on aivan ilmiselvää
että että tää hyödyttää Kiinaa väliaikaa tää hyödyttää Kiinaa 2
tavalla eli me tietysti annetaan jatkuvasti kilpailuetua Kiinalle
siinä että. Että meidän.
Siis globaalille kilpailulle altistuvat tuotanto ja tuotteet
niin tehdään täällä ilmastopolitiikan takia niin
paljon kalliimmin kustannuksin, että Kiina saa tuotteilleen
kilpailuedun ja toisekseen kun me laitetaan itsellemme, tämä
tiukka hiilineutraalisuus tavoite, niin me tullaan koko
ajan yhä riippuvaisemmaksi teknologiasta jota kiina tarjoaa
johon kiinalla on nämä kriittiset raaka aineet
hallussaan ja mä en oikein näe tästä muuta tietä ulos kun se
ensinnäkin, että me. Kohtuullistetaan tätä.
Että tätä ilmastotavoitetta luovutaan näin voimakkaasta
yksipuolisuudesta. Mä perustelen tätä sillä, että
mä oon ollut vierailevana vanhempana tutkijana kiinassa.
Öö just. Tunne niitä ilmastopolitiikan
arkkitehteja siellä ja. Ja minusta heillä on ihan selvä
strategia vähentää ilmalla laatua heikentäviä.
Päästöjä siis panna ne kuriin, mutta hiilidioksidi ei kuulu
heidän mihinkään ykkösprioriteettiisiinsa ja he
satsaa sen takia erittäin paljon hiilivoimaa, siis enemmän kuin
milloinkaan. Kiina kiina kyllä satsaa
valtavasti uusiutuviin, mutta myös valtavasti hiilivoimaa.
Ja, ja tämä tilanne tänä aikana me vahvistetaan siis
politiikallamme varsin epädemokraattista tahoa tässä
maailmassa. Ja ja kun mä puhuin siitä että
että tie ulos niin tästä jos musta on biotalous että me
kehitetään biotaloudesta sellainen haastaja.
Tälle kiinan resurssi ja raakaaine epolitiikalle, koska
mehän ollaan suomessa kemikaalien suurvalta sen takia,
että meillä on metsiä ja me voitaisiin tätä meidän meidän
metsäteollisuuden jalostusarvoa korkeammalle ja korkeammalle
kehittämällä. Öö saada korvattu oikeastaan
kaikki kriittiset raaka aineet, mutta se vaatii siis järkevää
metsäpolitiikkaa, jossa ymmärretään että.
Että, että se korkeampi jalostusaste toimii, niin pitää
voida hyödyntää myös niinku energiaa ja risut ja hankkeet
energiaksi, että minusta niinku vihreällä porukalla on on se
näköharha että ne puhuu vaan tästä korkeammasta
jalostusasteen ymmärtämättä että että se puu pitää saada sieltä
metsästä pois sellaiseen hintaan, että se kannattaa ja
silloin se tarkoittaa, että sen kaikki osat pitää voida käyttää.
Mä sanoin että mä en metsänomistajaa niin risuja ja
minun metsästä. Tiedä.
Niissä on niin paljon ravintoa mut ei ole tää.
Ei tarkoita kun sulta viedään puu niin siinä puussa on on tota
puussa, ei, ei kaikkia osia tuota voida hyödyntää niin kuin
sahatavaraksi tai jo joksikin muuksi, että siinä on myös
sellaista tuotetta joka kelpaa energiaksi.
Eikö siinä? Mut mä edelleenkin mietin
turpeeseen niinku energiaa sen. No niin mut nehän tukisi
toisiaan. Kyllä turve tukee puun puun
energiakäyttöä ja senhän takia meillä on ollut vähän hankalaa
viime aikoina. Hyvä juttu tota ja ehkä vielä
vielä voisi sanoa, että jos ajattelit äänestää vaikka tota
sirpa pietikäistä niin poistat vaan nolla sieltä tota numero
vedestä ja päätetään. 2 kakkoseen sitten tulee, siitä
tulee oikea oikea ehdokas sieltä.
Joo joo siis äänestäkää meillä riittää kyllä.
Hyvä juttu. Niin mä ehdotan että mennään
tänne sisäpiirin puolelle. Aloitetaan tämmöisellä kevyellä
läppärillä, että mikä tuolla näistä tulee ensin että tota.
Tuota rauhaa ukraina ja Venäjän välille täysmittainen sota
tuonne lähi itään vai täysmittainen sota taiwania
kiinan välillä niin aloitetaan vaikka tämmöisellä reippaalla
kysymyksellä siellä sisäpiirin puolella nähdään siellä
puolella.