No niin, tervetuloa tänne neuvottelija kanavalle.
Mulla on vieraana petri roininen vakiovieras ja mahdollisesti
keskustapuolueen varapuheenjohtaja ja
eurokansanedustaja. Muutama kuukausi myöhemmin.
Tervetuloa. Kiitos kiitos.
Kesäkuussa on kahdet vaalit ja sitä kohden.
Joo ja sattuu anu sinne keskustapuolueeseen
oikeansuuntaista liikettä niin kun mä oon tässä vitsaillut.
Mä. Oon huomannut tän tyyppistä
viestintää harjoittanut tässä. Joo eikö se mahdollinen ykkönen
eli eli. Kanki kaikkonen on niinku
ajankohtainen kaikkonen niin sä voisit olla oikeansuuntainen
liike heroiinin. Toi tota entinen ministeri liisa
hyssälä nimesi nimesi tänään tota mutta kasvu roinisen.
Ei se ei se huonoja. Sulla on tota tää 10 kohdan tota
suorastaan jumalallinen tota suunnitelma nimellä, että
mennään siihen myöhemmin. Mutta tähän alkuun mä nitan tän
ivan puopolon kanssa tota samalla studiolla ja just tossa
niinku kun sä tulit tänne niin olin vetänyt viikon viisastelun
tuota 2 niin sanotun oikeistohallituksen tota tota.
Kreetalainen eli sammallahden ja rosstilanne kansanedustajien
kanssa ja annoin kyllä annoin kyllä haukut, että tän viikon
tuota ei. Se on välil mikäs se on tota
kehysriihi niin tota oli kyllä suoraan sanoen niinku kyllä
pettynyt. En mä ainakaan niinku itse tätä
tilannut joo. Näin varmaan tän tän kehysriihen
jälkeen tää niin sanottu oikeistohallitus lienee ihan
ansaittu ansaittu. Tuota termi öö ehkä juuri sen
veronkiristys veronkiristysten johdosta, että tuossa oli
aikaisemmin jo talvella talvella.
Tuli näitä niin kuin kaksisataaneljäkymmentäkuusi
kuntaa pakotettiin nostamaan kiinteistövero veroja tai
tonttiveroja. Ja ja nyt sitten tämä 1,2
miljardi alvi on kyllä niin kuin se on tälle taloustilanteen
myrkkyä että kasvuun me tarvittaisiin mutta tää nyt
leikkaa sitä joo. Ja kun tuossa aikaisemmin
juteltiin ennen näitä eduskuntavaaleja, jotka sitten
johtivat tähän niin sanotun oikeistohallituksen
muodostamiseen, niin tota ei kyllä kepukaan nyt ihan
kansalaisoikeudet siinä käyttänyt, mutta failasin ulos
siinä, mutta kuitenkin käytiin tämmöinen keskustelu, että
keskustelu että. Niinku yksi syy miksi meillä ei
emme lujaa on tämmöinen niin sanottu bermudan kolmio, johon
me ollaan upotettu niinku aika aika tota SUOMI laivaan niinku
onko mennyt jo puolet laivasta sinne niin muistatko sä vielä
mikä tää oli? Tää tämä muisto.
Me keksittiin se siinä siinä keskustelussa, että on tämmöinen
bermudan kolmio, jonka yksi nurkassa on yksi maailman
korkeimmista kokonaisveroasteista ja ja se
taas hyydyttää kasvun sillain, että toisessa nurkassa on yksi
maailman hitainmmista talouskasvuista.
Ja sitten kun näillä 2 laitetaan yksi niin laitetaan yks niin.
Siellä 1/3 nurkassa niin siellä onkin yksi läntisen euroopan
vähävaraisimmat kotitalouksista ja tää on niinku se ongelma mikä
meillä on tämmöinen 3 bermudan kolmio ja ja tota se pitäisi
korjata koska jos me ei korjata sitä niin sinne uppoaa rahat ja
me ja nyt pitäisi oikeasti lähteä sitä.
Korjaamaan einsteinin on sanottu.
Sanoin vaan että tota jos hulluuden merkki on että sä tota
toistat ihan samaa asiaa ja vuodesta toiseen ja odotat
lopputulosta niin eikö tää nyt ole vähän niinku tää niin
sanottu oikeistohallitus näyttää.
Mun mielestä niin sanotulta vasemmistohallituksen.
Me on nyt ne on nyt tota onko me nyt 15 16 vuotta kokeiltu tätä
ja toistettu tätä niin niin kyllähän sitä pitäisi nyt
muuttaa sitä formulaa ja ja tuota varmaan niin kun nää
hallituksen tietyt leikkaukset ne on ihan niinku väistämättömiä
ja perusteltuja ja ja kaikki tuki tuki niille että nyt nyt
niinku tää nimenomaan tää veror ruuvi on se mikä tässä varmaan
veti monelta maton jalkojen alta ja kyseenalaistaa sen että miten
tästä päästään tästä bermudan kolmiosta kohti kasvua.
Joo voisi niinku konkretisoida siis tätä mä ihmettelen niinku
Orpon purrankin kommunikaatiota kun tavallaan OK se nousi nyt se
arvonlisävero kahteenkymmeneenviiteen piste 5
mutta voisi niinku sanoa, että se on niinku maailman toisiksi
korkein ja tämä on nyt sitten tietynlainen, niin kun voisi
sanoa niinku verokokeilu eli eli tota mennään niinku mennään
niinku. Merialueille, jossa ei ole kun
Orbanin tuota laiva mennyt ja tota ja ja niinku tota tehdään
kokeellista veropolitiikkaa. Joo tää on vähän semmoinen että
joskus aikanaan on niinku oli kymmenykset mitkä piti maksaa
maksaa niinku kruunulle niin petteri ja riikka ottaa
neljänneksi puoli prosenttia. Vielä kun se on vaan
neljäsataamiljoonaa se puoli prosenttia sitten vielä.
Että joo ja ja siis tota. No sitten tää veroastehomma niin
tota tota. Jos aloitetaan nyt siitä.
Kolmasta, niin meillä on sitten valtiovarainministeriössä.
Me niinku ajattelin, että onkohan nekin niinku tämmöisiä
tota vasemmistopoliitikko ja täynnä, koska tää hallitus nyt
teki sinänsä ihan järkevän linjauksen, että
kokonaisveroaste, joka on maailman neljänneksi korkein,
niin niin tota ei saisi prosenteissa nousta.
Mutta ei sanottu että saa siikosen sijoitus nousta.
Tällähän se niinku ihan varmasti nousee vähintään kolmanneksi ja
noilla päätöksillä, mutta tota olisiko se nyt voinut sen
poliittisen ei ole ikinä liian myöhäistä.
Nytkin aloittaa siis sitä, että joka ikisen yksittäisen veron
veron. Kohdalle voisi niin kun laittaa
kansalaisten sivisttamiseksi sen globaalin sijoituksen eli eli
tota aika paljonhan siellä on niinku ykköstä ja kakkosta ja
kolmosta siis maailman sarjassa. Varmasti on nyt, jos me kerran
verotetaan enemmän kuin 90% muusta maailmasta, niin varmaan
meillä on niitä verokohtaisia ykkössijoja ja ja täytyy muistaa
esimerkiksi arvonlisäverosta, joka on suurin veroera, että
kaikissa maissa ei ole edes niin kun arvonlisäveroa sellaisenaan,
niin kun arvonlisäveroa. Sellaisenaan.
Ja valtiot ja jos ei ole tätä niin sanottua liikevaihtoveroa
sen. Jälkeen jenkeissä ei taida olla
niinku tätä liittovaltiotason alvia, että sitten on niinku
vaihtelevasti osavaltiokohtaisia liikevaihtoveroja ja tai ei että
on erilaisia tapoja kerätä. Valtion tarkoitus on
osavaltioita. Joissa ei ole tota niinku
tuloveroa ilmeisesti tai jotenkin siis niinku herätkää
suomalaiset että me ollaan niinku kokeellisessa
veropolitiikassa oltu 20 vuotta ja sitten ehkä tästä toisesta
vai sanoko niin mä. Just ehkä niinku että tää on
ehkä juuri se juuri syy siihen mihin ehkä olet tulossa, että
miksi me ollaan niinku kotitalo ollaan niinku kotitalo.
Siinä niinku niin vähävaraisia. Että joo ja siinä mä tuota olen
ollut ilkeä investointipankkiiri tämmöisessä se sveitsiläis
pankissa ja tekee kansainvälistä varallisuusvertailu, joka on mun
käsityksen mukaan maailman tärkeimpiä.
Niin tuossapa nyt sitten taas vähän katselin niiden pahveja
niin tota. Meillä oli niinku vuonna 2000
tenttiä euroon ja ja ruotsi ei niin meillä olisi uudelleen
samanlainen niinku per capita yksityinen varallisuus.
Ruotsissahan noin tuplasti väki aina ollut suomeen verrattuna
vähän nuorempi kuin meillä meillä.
Eli eli tota niillä on vähän niinku köyhempiä ihmisiä, koska
varakkaat ihmiset on pitäisi olla varakkaampi.
Eli meillä pitäisi olla niinku vähän enemmän kuin siellä.
No me me oltiin tota vuonna 2000 samassa yksityisomaisuuden
tasossa noin tuhatviisisataa miljardia dollaria.
Mä, 2000. Ja ja meillä oli semmoista 600
miljardia ja tässä on siis kämpät niinku noin 2 kolmasosaa
siitä vaarallisuudesta ettei täällä niinku miljardit niinku
heilu ihmisten tilille. Tällä hetkellä crunchin mukaan
ruotsalaisilla on tuplaantunut 3000 miljardiin dollariin.
Tämän varallisuus no SUOMI on 800 miljardia dollaria.
Eli eli suunnilleen inflaatio ollaan saatu kerättyä tässä
välissä ja samoin sitä tilanteista.
Lähdettiin. Joo joo.
Eli jos sen skaalaa suomen tasoon se puolikkaan niin meillä
pitäisi olla puolet siitä 3000 miljardista eli tuhatviisisataa
miljardia on 800 miljardia eli johonkin on kadonnut.
Ehkä valtion molokin kitaan ja syömään kulutukseen 700
miljardia dollaria. Joo 700 miljardia dollaria on
niinku ikään kuin jäänyt syntymättä ja ja varallisuutta,
ihmisten vaurautta ja ja tota tää on niinku mä näin tän sun
viestin viestin ja se se oli pysäyttävä ja ja tota ja
erittäin osuva. Ja jos siitä vähän jatkaa että
että tää 700 miljardia ajatellaan että se tuottaisi
vaikka 5%. Se olisi kolmekymmentäviisi
miljardia vuodessa ja jos jos tota öö pääomatulovero olisi
noin 30% niin se olisi vähän yli 10 miljardia niin kuin julkiseen
talouteen joka on hirveän lähellä sitä julkisen talouden
vajetta mikä meillä on eli jos me oltaisiin samalla tavalla
viimeiset 20 kaksikymmentäviisi vuotta vaurastuttu kun
ruotsalaiset niin myös meidän julkinen talous olisi ihan OK
kunnossa ja ja ja tota tässä on niinku se olennainen niinku
monta kertaa sanonut että että me ollaan vähän niinku tämmöisiä
pienen talon tyttöjä ja poikia jotka näyttelee ruotsalaisten
kaltaista kaltaista. Isojen toisiaan talon tyttöjä ja
poikia kun me matkitaan ruotsia väärässä asiassa, me matkitaan
niin kuin rahan käytössä, kun meidän pitäisi matkia mieluummin
siinä, että kuinka ihmiset voivat vaurastua niin kuin
ruotsalaiset. On onnistunut niin ja täähän on
sitten siis tän kansankotiyttämisen lisäksi
otettu vielä julkisesta velkaantumisesta, että tota tää
on niinku just niinku niistä vääristä asioista.
Ja se julkinen velkaantuminen tulee juuri siitä, että kun me
ei matkita ruotsia siinä vaurastumisessa vaan me
jatketaan rahankäytössä rahankäytössä.
Sitten me otetaan julkista velkaa.
Ruotsalaiset on pystynyt tähän koko ajan niinku alentamaan
julkista julkista velkaa. Juuri tästä syystä kun ne on ne
on. Niillä on ollut malttia
vaurastua. Eikä se nyt pelkästään veroja
ole. Vaikka siis niin kun kun katsoo
näitä mitä valtiovarainministeriön pitäisi
tehdä eli katsoa sitä globaalia rankingia, niin ne ruotsi on
tippunut yksittäisessä veroasteeseen koko ajan.
Me ollaan koko ajan noustu jokaisessa yksittäisessä
vedossa, niin se on tietysti yksi iso selittäjä, mutta tota
siellä on tietysti oma valuutta. Itse olen hieman tota.
Ja euroskeptinen, mutta sille nyt me ei voida tehdä mitään.
Varmaan ne on pelannut EU, ta paremmin edellinen hallitus tota
mun mielestä ei kovin hyvin onnistunut.
Esimerkiksi näissä EU neuvotteluissa, niin tavallaan
vähän semmoinen niinku niinku nöyryys jäänyt että tota
ajatellaan. Jotenkin me oltaisiin vauras maa
jolla on varaa törsätä niitä. Niinku mä muistan aina aina tän
tota silloisen pääministerin kommentin kun hän palasi tota
elpymisrahasto neuvotteluista että totta kai SUOMI on
nettomaksaja koska me olemme yksin vauraimpien.
Että, että tavallaan jos lähtee tähän.
Kieltäytyi ottamasta muiden pohjoismaiden neuvottelemaan
jäsenmaksua. Alennusta siis jotenkin meidän
lehdistö onnistui ylistämään häntä.
Tästä teosta oli häkellyttävä niinku että jos tästä
lähtökohdasta lähtee neuvotteluun, niin varmaankin
lopputulos on jotain sen. Kaltaista vähän taputuksia
selkään. Näin, mutta tässä on ehkä 2
sellaista niin kuin tosin tärkeää näkökulmaa.
Ensimmäinen on tää, että kun jotta sitä vaan vaurautta
ihmisille voisi syntyä, niin meidän pitäisi saada se
kasvukonekäyntiin eli se. Kansi kulma siellä joo.
Se just se se pitäisi saada niinku ekana käyntiin, jotta
jotta tää homma lähtisi lähtisi niin sanotusti rokkaamaan.
Ja eikö se. Tule julkisia menoja lisäämällä,
että tota siitä. Me on varmaan nyt kokeiltu tässä
jonkun aikaa aikaa ja ja ja tota ja tota.
Tai niin ja koska ei ole tarpeeksi.
Sosialismia ei ole kuunneltu. Ainakin että kommunismia ja
kokeiltu. Ei ole kuunneltu einsteinia
riittävästi, mutta tota nyt nyt on ehkä kuitenkin pikkaisen
sellaista orastavaa ilmaa siitä, että alettaisiin ymmärtää, että
ihan näin ei voi jatkaa ja ja tätä mekin tehtiin tässä
porukalla porukalla sellainen tota roinisen listaksi nimetty
10 kohdan kasvun. Ohjelmasta raamatullinen.
On. On läsnä se siitä, että älä tapa
julkista. Älä tapa yksityistä kasvua.
Älä tapa talonpoikaa älä. Älä himoitse, että tota
lähimmäisesi varallisuutta, varallisuutta.
Joo joo joo joo siis siinä on 10 käskyä, sä oot ihan ihan
jäljellä jäljellä. Kyllä sen ensimmäinen on se että
tota öö real realisoi tuottamatonta julkista
omaisuutta, mutta älä sijoita sitä tunnin juomaa.
Ja ja oikeasti se on siinä on se.
Takaa Uniperin. Joo kyllä, mutta vaikka
vakavissaan niin me käytiin läpi tota koko julkisen talouden
suunnitelma kaksikymmentäneljä kaksikymmentäseitsemän, joka
julkaistiin viime syksynä. Se on sataviisikymmentä sivua
pelkkii taulukoita lukuja ja tilastoja ja sitten mä olin
käynyt sen ties kuinka monta iltaa sitä läpi, niin mä olin
100 kohtaa erilaisia punkkeja ja sitten me tiivistettiin se 10 10
kohtaan jotka kattaa sitten investointiohjelmaa ja varojen
käyttöön verokannustimia ja kansalaisten vaurastumisen
mahdollisuuksia asumista. Asioita metsäpolitiikkaa
kaikkeen 10 10 kohtaa ja niin kuin kasvun kasvun logiikka on
siinä mielessä kiehtova, että jos me onnistutaan saamaan yksi
prosenttiyksikkö vuodessa lisää kasvua.
Anne tulla veroasteella kuudes vuodessa julkinen talouskin on
tasapainossa. Sen sijaan jos me vaan niin kun
leikataan ja vero ruuvia kiristetään niin ei löydy niin
kovia sääntöjä säätöjä että julkinen talous tulisi niillä
kuntoon. Sen takia se kasvu on aivan
välttämätöntä ja tää tämmöisiä 10 10 kohdan roinisen listan
kaltaisia juttuja nyt pitäisi pitäisi sitten lähteä oikeasti
tekemään ja. Jos nyt vähän annetaan kuitenkin
rakentaa vaan kiitostakin hallitukselle niin sieltä sunkin
listasta sunkin listasta. Löytyy näitä tavallaan niinku
turhien. Julkisen ylikulutuksen niinku
vähentämistä, että tässä pitää olla sellainen niinku nöyrä,
että meillä oli ennen oli semmoinen käsite kuin piikki eli
portugal itselleni. Aa erland greece ja and space
niin joskus niin kun tota eurokriisin aikaa niinku 12
vuotta sitten oli niinku tarkkailla luokalla kaikki ja ja
mitä nyt sitten tapahtui? Irlantiin on tota kasvanut
komeasti ja jopa niinku tota kreikka kreikka alkaa olla jo
sillä että se on oppinut jonkun läksyn ja tavallaan meillä
niinku puuttuu tämmöinen niinku nöyryys siitä että että tota
että me ollaan suunnilleen tota. Tilanteessa missä ne oli muttei
niinku vaan tajuta sitä. Joo joo me ollaan nyt
parkkiksella niin sanotusti ja se pitäisi niinku hyväksyä se
on. Se on tie parempaan ja ja ja jo
hallitukselle pitää antaa tunnustusta että se on niinku
tarttunut tiettyihin ongelmiin se on se on niin kuin oikein.
Samoin oikein on se, että että että siellä on kyseenalaistetaan
tiettyjä niin kun menoeriä niitten vaikuttavuutta
perusteltavavuutta öö. Mutta sitten taas niin kun tää
tää on tuota aiheeton aiheeton. Tää vero ruuvi kiristys pitäisi
löytää muuta mitä se muu on. Se on tämä kasvu.
Nyt sieltä puuttuu kasvun kannustimet, kasvuohjelmat.
Niitä niitä tuota pitäisi saada tehtyä ja tämä tilanne alkaa nyt
muistuttaa tämän viidentoista kahdenkymmenen vuoden jälkeen
tämmöistä niin kun hätätilan paikkaa loputtomiin ei voi
jatkaa. Näin nyt nähdään, että tää
tämäkään mitä hallitus nyt tekee ei riitä, petteri Orpo sanoi,
sanoi tota kehysriihen tiedotustilaisuudessa, että
tämän pitäisi riittää riittää. Lyödäänkö vetoa?
Riittääkö? No ei riitä ja riitä ja sitten
tavallaan toi tilanne siis tää muistuttaa vähän tota niinku
todella pelottavasti. Siis niin sanotun
oikeistohallituksen sijasta data sateenkaari hallitusta jossa oli
niinku jyrki katainen vetämässä niinku todella outoa klooria ja
siellä oli sitten sovittu, että jos nyt jotain tuota
priorisointia tehdään niin kun julkisessa yli kuluttamisessa
niin meidän pitää heti mätsätä tätä vero ruuvia nostamalla ja
ja sitä sitten tota niin kun noudatettiin täysin niin tässä
oli niinku se vähän sama balanssi.
Sateenkaari hallitus taisi olla niin kun ajautua lopuksi siihen,
että se äänesti eduskunnassa kumoon omia esityksiä.
Jos oikein oikein muistan, joka joka tietysti oli kovin kovin
surullista ja itse asiassa sateenkaari hallitus oli se joka
käynnisti tämän velkaantumiskehityksen, mutta ja
mutta ehkä niin kuin jo. Jos näin on, niin kyllä tässä
ollaan nyt mä sen hätätila hätätilan niin kuin kohdalla ja
ja on varmaan myös niin, että viime kesänä tehdyiltä
hallitusohjelmaoilta niin ainakin muutama nurkka on on
rapautunut, on rapautunut. Tällä hetkellä niin kyllä
pitäisi aika vakavasti miettiä tällä hetkellä, että mikä on se
ohjelma ja kokoonpano millä tämä maa?
Nostetaan ja sitten voisi miettiä tota tavallaan nyt
sitten vaikka se parjattu 3 s hallitus eli sipilään niin tota
soini joten kukaan ei enää muistakaan ja ja tota kuka se
oli se se tota kolmosessa joku kokkari eli tota stubbi stubbi
mutta tota anteeksi tota presidentti menin tota ihan ihan
tota. Mukava kaveri vissiin, mutta
tota sehän päätti sitten tän niinku sateenkaaren hallituksen
aloittaman tuota tavallaan tuota kurjistumisen niinku kuitenkin 2
2 miljardin niinku alijäämä että se oli niinku melkein
balanssissa valtiontalous ja ja sitten annettiin kapula
seuraavalle niin ehkä siinä nytten annika saarikan tuota ei
kannata siellä bussissa nyt olla ihan niinku peräkontissa jos
kaikki muut ohjaa sitä että että sitten se vaan kumi leimaavat
sitä tota toimintaa niin tää edellinen hallitus sitten tätä
päätyi 3 niinku 13 miljardin alijäämää että että.
Jotain ehkä sieltä sipilääisesta ajattelusta voisi niinku tuoda
takaisin sitten siihen seuraavaan hallitukseen se.
On toi on hyvä havainto sillä että niinku kataisen sateenkaari
hallitus teki ehkä joku kaksikymmentäkaksi miljardia
suuruusluokkaa velkaa. Sipilän hallitus puristi sen
noin noin 6 ja sitten mari Marinin Marinin kaudella tuli
varmaan 40 ja nyt tulee lähes 50 että että kyllähän se niinku se
sipilän hallitus teki tässä katsannossa erinomaisen hyvää
työtä ja mä oon ihan varma että että niinku historia tulee kirjo
antaa niin kuin enemmän arvoa sille kuin mitä mitä se ehkä
siinä hetkessä hetkessä. Sai no sitten tota on myös niin,
että minusta niin kuin annika Saarikko tässä hiljan totesi,
että että keskustalle oli virhe mennä tähän Marinin
hallitukseen. Öö mikä oli mun mielestä niin
hieno. Hieno tota ne mm.
Puheenvuoro tässä tässä toki tietysti niin se on tehty,
silloin se ratkaisu ratkaisu, mutta tässä hetkessä se on hyvä,
hyvä sanoa ääneen ääneen ja se antaa antaa nyt mahdollisuuden
miettiä, että myös tietä eteenpäin.
Niin ja voisi ajatella sitten, että nyt kun kuitenkin siis se
on. Päätetty vaihtaa teidän
puoluejohto niin olisiko se sitten sen oikean suuntaisen
liikkeen tai miksikä nyt sitä haluaa kutsua sitä niinku
paluuta vähän sipilälläiseen ajatteluun niin sen paikkaa,
koska tässä nyt ehtii rauhassa miettiä ja löytää se sitten
koalitio ja siis voisi mahdollisesti olla tää
kolmannessa kombinaatio eli eli jossakin niin kun muodossa
sitten keskustapuolueen kokoomuksen ja perussuomalaisten
muodostama tota nyrkki jos. Jos me niinku katsotaan tätä
kahtakymmentä vuotta mistä sä aloitit?
Missä me on niinku jäätynyt hirveästi ruotsista, ruotsista?
Pelejä on mennyt moni asia niin kuin aiheinen mielestä ihan
pieleen, niin niin oikeastaan niin sinä aikana, niin ainoa
hallitus, joka suunnilleen puhtain paperein taloudellisesti
selviytyy, niin on nimenomaan tää tota kokoomuksen,
perussuomalaisten ja keskustan hallitus kaksituhattaviisitoista
kaksituhattayhdeksäntoista se on oikeastaan ainoa.
Joka oli niinku insinööri sipilän johtamaan, että tota
siis osoittaa, että keskustapuolueesta löytyy
tämmöistä, että tota johtamiskykyä, johtamiskykyä.
Ja kiinnittää sen huomion diplomi.
Joo joo eli eli tota. Mutta jos katsotaan nyt tätä
sitten roinisen tuota ei 10 käskyä niin täältä löytyy siis
tämmöisiä tota ihan taloustieteellisiä perusteltuja
asioita kun laajat mutta kohtuulliset tota veropohjan
niin otetaan nyt vaikka toi tota tavallaan osinkoverotus että
tota siis ihmiset ajattelee että tota siinä on niinku hillitön
käppi niinku korkeisiin palkkaeroihin.
Näin onkin. Mutta siis missään maailman
maissa maissa. Norja on kokeillut välillä sitä,
että puunataan päähän. Mä tulot niin kuin yksi tota ton
ansiotulojen kanssa, mutta niinku taas niinku ultra
radikaalia ajattelua, että ne olisi sama veroluokka, niin nyt
meillä on semmoinen tilanne, että yksi ihminen maksaa
kolmekymmentäneljä pinnaa ja sitten yks tota taho maksaa
nolla eli vaikka AY liikkeeltä säätiöt niin tota ja ja
tavallaan mitä järkeä siinä on että tota.
Joo, se on vähän erikoinen tilanne, että että ikään kuin
osinko verotus riippuu saajasta. Ja ja tuota haitari on nolla 34%
niin tässä roinisen listassa haetaan nyt niin kuin ihmisen
kannalta tavallisen suomalaisen kannalta hyvää ratkaisua sillä
tavan, että kysytään, että mikä olisi se osinkoveroprosentti,
jolloin valtion kertymä olisi neutraali ja se olisi kaikille
sama ja lopputulos on on noin 5, 6 tai 7% vähän laskentatavasta
riippuen 5 viiva 7% ja ja toteutuessaan tää johtaisi
siihen, että juuri siihen, että aikaa myöten ihmiset ne
kotitaloudet mistä vaurastui, vaurastui.
Kotitaloudet ihmiset vaurastui tavalla, jolla me voitaisiin
kuroa umpeen. Ruotsi, ruotsi jäämaa, johon
johon ansiokkaasti olet viitannut.
Joo, ja kyllä tässä nyt kannattaa.
Mun mielestä vasemmiston vähän katsoa, että jos nyt vaikka
tässä yleislakolla ei tai mikä se nyt nimi oli tää SAKN tuota
kapinan niin tota ei sitten saatu tuota hallitus.
Mutta tuota luopumaan tästä tästä tota rajattomasta
poliittisesta lakko oikeudesta, niin voihan sieltä sitten tulla
vaikka ehdotus että nostetaan nyt sitten tätä AY liikekin
sille samalle samalle tuota kolmekymmentäneljä pinnaa miinus
vaikka kahdenkymmenenviiden prosentin huojennus niinku mitä
mitä löytyy muualta, että kannattaisi niinku taktisesti
hyväksyä joku tommoinen tommoinen taso.
Koska siis ei se nyt ole kestävää että tota että tota on
tämmöisiä verorasseja? Ei ei.
Pitäisi olla niinku oikeudenmukaista ja pitäisi myös
kokea sellaiseksi ja ja sitten mä kaikesta mä kaikesta.
Tässä toiminnassa pitäisi pystyä asettaa nimenomaan se ihminen
siihen keskelle, että miten hän vaurastuu, että nyt meillä on
kovin moni asia sillä tavalla kuin valtiokeskeinen rakennettu,
että valtio ensin ja ihminen sitten sitten.
Muuten toi sipilän parjattu ajatustasi töihin, että että
että niin kun sehän on ihan totta että tavallaan okei siellä
nyt tehtiin jotain mitä nyt oli kivoja ja muita jätkä nyt ja
ihan raakileiksi, mutta tavallaan siis sulla oli myös
tästä niinku nimenomaan asuntokannan kautta.
Ajatus että eihän siinä niinku järkeä meillä on tehottomia
assetteja tai valtio valtio. Yrittäjää hölmöstä.
Joo, tässä oli tuosta näkökulmasta kaksikin asiaa.
Toinen koski on asuntoja ja sitä, että meillä on nyt 17
miljardia sellaista rahaa joka joka tuo josta niin kuin itse
asiassa puolet korvaa omaa pääomaa tämmöisissä julkisissa
asuntoyhtiöissä. Ja ja se ei se mun mielestä
niinku oikein mielekästä niinku valtion rahojen käyttöä, jolloin
me voitaisiin sitä puolta olennaisesti pienentää ja
samalla valtion velkaantumista pienentää keskittää sitten
mahdollisia tukia mieluummin ihmisille kuin näille
yrityksille jotka omistaa niitä asuntoja, että se on on.
Se on yksi asia ja sitten toinen asia on se, että juuri mistä
tämä vähän lähtikin äsken, että että hallituksen ohjelmassa on
ihan hyvä hyvä tuota idea luopua tietyistä valtion omistamista
yrityksistä mm. Tehdään se hyvä tehdään vaikka
vähän isompanakin sopii, mutta ei käytetä rahaa tunnin junaa
vaan käytetään vaikkapa sellaisiin tarkoituksiin, että
että luodaan uutta teollisuutta tähän maahan vihreän siirtymän
yrityksiä tai sitten tota. Tämmöisten yksityisten
sijoitusrahastojen kautta öö kasvuyrityksiin sijoittaa eli
laitetaan se raha raha niin kuin kiertoon ne sen sijaan että se
on jossain elinkaarensa kypsässä vaiheessa olevassa olevassa
globaalisti toimivassa yrityksessä, niin niin tuota
sellaiseen huomisen huomisen tuota liiketoiminnan kasvuun.
Joo ja sitten tuota tuossa sotessa joka nyt on niinku
osoittautunut katastrofiksi tälleen että kaksikymmentäyksi
aluetta muodostetaan. Jos ei niinku ole ole tota
kannusteita. Tavallaan saada palvelua eikä
eikä tota sitten kuluja kuriin niin tota sinä et mennyt sipilän
linjalle. Sitä ei nyt enää jonnet muista,
mutta silloinhan oli semmoinen idea, että tota joka nyt oli
sinänsä järkevää että oltaisiin niinku perusterveydenhuolto
yhdistetty. Nää julkinen ja yksityinen
kanava ja käytetty samoja käsipareja ja tavallaan otettu
syytä tehot mikä nyt voisi olla vielä ihan niinku järkevä idea
sekin, mutta sulla oli tavallaan niinku tosi freesi idea, jonka
mä tunnistan mun entisestä kotimaasta englannista.
Joo ja eli siinä puhutaan tämmöisestä niinku
yrittäjäperheen lääkäreistä. Jotka siis on 1 2 hengen
klinikoita jotka voi toimia vaikka tuota kerrostalon ykkös
tai kakkos tai kolmoskerroksessa ja joita on paljon ja he
hoitavat perusterveydenhoitoon. Henkilökohtaisia suhteita.
Joista heillä on niinku kanta asiakkaita ja ja ja kustannus
jaetaan vakuutuksen kautta. Jokaisen maksaa vakuutusta ja
käydessään on pieni asiakasmaksuja ja se loppu tulee
sieltä vakuutuksen kautta. Ja tässä on olennaista se, että
tämmöinen niinku kevyt organisaatio organisaatio.
Jossa on niin kuin yksi lääkäri ja ehkä yksi hoitaja niin
tämmöinenhän pystytään myös ulottamaan ihan minne vaan.
Ei tarvita niitä monoliitti. Ei tarvita megaluokan
terveysasemia ja niiden yllä ylläpitoa ja ja niiden
hallintoa. Vaan kiinteistöt.
Valtion kiinteistöt ja siitäkin päästään eroon niin niin on.
On se vaan se palvelu ja asiakas ja ja tuota tämmöisiä tämmöisiä
kokeiluja nyt vaan liikkeelle ja täähän toimii niinku tallinnassa
ja lontoossa. Ja kiinassa.
Tokiossa ja missä vaan. Tämä on niin kansainvälinen
käytäntö. Tuossa se tää terveysasema on
pikkaisen semmoinen ddr tulijalla.
Syyskuulta tiilirakennus, jossa mennään sisään yksi.
Ovesta se kopioitiin siis seitsemänkymmentäluvun tuli
kansanterveyslaki, niin se otettiin aika lailla tuota ddr
mallista. Ja sitten ei tarvitsisi niinku
nyt jengi ihan huolestua ihan syystä, että hänen niinku rakas
tiilitalonsa sieltä tota kunnassa x nyt lopetetaan niin
ei tarvitse sinne tuloa tota lääkäriä miettinen tota tota ja
tarvo tarjoaa palveluja henkilökohtaisella tasolla
ymmärtää sun henkilökohtaisesti henkilökohtaisesti.
Tilanteen mahdollisesti vuosien seurannalla, että ei kulu niinku
aikaa sekoiluun. Ja se on myös pysyvä, pysyvä
että kun he ovat toimii ammatinharjoittajina niin heillä
ei. Ei ole ehkä niin kuin niin
suurta alttiutta vaihdella tehtäviä, vaan se on heidän
elinkeinonsa ja he on niin kuin osa sitä niinku vaikka pienemmän
kunnan toimintaa. Toi ihan totta.
Siis mun yksi tytär on valmistunut tuota lääkäriksi
tuolta lontoossa eli tota ja siis kuvaa vaan siis sitä ei nyt
halua hänen asioistaan sen kummemmin puhua, mutta tota.
Saadaanko me näitä kansainvälisiä osaajia suomeen?
Joo sekin on totta. Sekin on totta.
Mut siis tavallaan tämmöisiä systemaattisia muutoksia tämän
kasvun eteen eteen tässä 10 kohdan listassa on, että siellä
on just näitä sotea tällä tavoin ja asumista tuolla tavoin ja ja
sitten tota osinkoverotusta tällä tavoin ja kaikille niille
on yhteistä se, että ne katsoo tätä talouspolitiikkaa niinku
sen ihmisen näkökulmasta ja koittaa siihen oikein hakea
näitä ratkaisuja jotka jotka on niinku yksinkertaisia,
suoraviivaisia ja sitten myös kustannustehokkaita.
Mutta sitten ehkä ehkä yks tota EUEUN näkökulma että tota.
Mehän on oltu siis kaksikymmentäyhdeksän vuotta
eussa, eikö vaan? Joo ja onko nyrkkiä puitu
kertaakaan? Tosin ehkä tää tälle
hallitukselle tota onnistuivat tuon tuota
ennallistamisasetuksen sen tähän tappaa, että tavallaan että
jotenkin tuntuu edeltäjät. Olisi.
Ehkä sitten senkin päästänyt läpi täältä.
Joo joo no niin, nyt voidaan taas tapa hyvä hallitus
ennallistamisasetus. Joo se se oli.
Se oli oikein oikeansuuntainen hallituksen joo mut.
Sähän oot pistänyt tota ursudalle pistänyt tota
ursudalle. Ja tota ihan niinku viestiä.
Joo, ja se oli tässä viime viikolla, kun hän oli käymässä
täällä suomessa niin niin tavallaan siitä siitä
näkökulmasta, että me oltu kaksikymmentäyhdeksän vuotta eu,
ssa muistaakseni kaksikymmentäkuusi vuotta oltu
nettomaksajia ja sitten tähän päälle se, että me on
pankkitukipaketissa ja elpymisrahasto niin kun kenties
kymmeniä miljardeja nettomaksajia oltu.
No nyt on tilanne se, että puolet eu, n itäraja itäraja.
On Suomessa ja se raja seutu, jossa aikaisemmin käytiin
kauppaa ja vaurastuttiin niin nyt nyt nyt se on kiinni ja se
on itse asiassa välineellistätyn maahanmuuton uhan alla niin nyt
olisi oikea aika aika sitten. EUN näyttää, että me pidämme
huolta omistamme ja meidän on oikea aika pyytää meidän ei ei
ei 10 miljoonaa vaan tää on strateginen kysymys puolet EUN
ikärajasta, jonka koko logiikka koko logiikka.
Meni ympäri 10 miljardia ja sillä me saadaan saadaan se
elinvoima palautettua sinne ja pidetään huolta samalla myös
niin kuin turvallisuudesta. Se on hyvä, että se rajaseutukin
on asuttuna että. Näin on ja sitten tota.
Kyllähän tässä nyt tuota eduskunnan puhemies, joka puhuu
täydellistä Ukrainaa, niin tota tuota on käynyt tämän mainitun
kolmannessa niin stubbin kanssa siellä.
Nyt taas niinku muutama 100 miljoonaa laittaa ukrainaan niin
tota. Kyllähän tässä siis sekin
ulottuvuus, että me ollaan tätä sotilaallista turvaa luovan
yksikkö EU, ssa, joka sitten niinku myös sitten tota tota.
Sitä ukrainan tää strategista turvallisuutta lisää että.
Me on me ollaan tavallaan tämmöinen niin kuin öö
länsimaisen demokratian etu vartiosto täällä ja ja aika
pitkältä matkalta ja ja kyllä niin kuin EU, lla pitää olla
siihen rooli rooli ja kyky niinku satsata ja ja tota
ursulan olisi pitänyt. Siis petteri Lahti otti
helikopteria, lennätti eli Ursula siis helikopteri on
sellainen millä jotkut jotkut käy tota.
Jyväskylän ralleja kattomassa ja näin ursulan olisi pitänyt tuota
pikkukengät viedä sinne johonkin tuota syrjäkylän.
Tälle kävelemään vähän muutamasta kylänraittia ja
katson nyt mitä täällä on. Että näin on ja siis toi tota
semmoinen niinku ihmeellinen. Munaton neuvottelu noissa EU
asioissa jotenkin niinku todella rasittavaa niinku katsoo että
aina sinne niinku ja sitten niinku kun miljardi on että
tavallaan se tuhlausyksikkö niin niin tota jotenkin niinku ihan
vastuuta meillä. Niinku toistuu tavallaan vähän
sellainen tilanne, että että tota ne tulee aina viime
hetkessä, että että nyt on tulossa tällainen ja se
keskustelu jää käymättä ja ne vaikuttamiskeinot ja ja jää
niinku puhumatta ja puhumatta se, että mikä on niinku
kansallisesti ihan ydintä. Mä otan nyt yksi esimerkin niin
niin nyt tää tota tää tota. Metsät ja ja hiilinielut, niin
meidänhän pitäisi pystyä rakentamaan.
Tämmöinen käänteinen päästökauppamekanismi sille
kyvylle, että metsät sitoo hiilidioksidia ja muita
kasvihuonekaasuja hiilidioksidia ennen kaikkea silloin kun tää
pääst pääst. Kauppa syntyi muistaakseni 2000.
Olisiko ollut 2 vai 3 niin 6 vuotta?
Sen jälkeen se oli semmoinen 70 80 miljardin toiminto
vuosittain, jolla ostetaan oikeuksia päästään vaikkapa
hiilidioksidin ilmakehään. Nyt meillä on niinku metsät
jotka sitoo sitä niin meillähän pitäisi osata kapitalisoida tää
tää juttu ja satsata. Mä oon ehdottanut että nyt
satsattaisiin oikein kunnolla siihen rahaa 10 20 miljoonaa jos
jossa metsä ilmasto ja finanssialan kanssa yksi
mietittäisiin mietittäisiin. Että miten tämmöinen käänteinen
päästökauppa tehdään? Tuleeko se osaksi päästökauppaa?
Tehdäänkö se erillisenä? Onko se vapaaehtoinen?
Mihin se perustuu? Ruotsin norjalla olisi varmasti
samat intressit, että että tavallaan niinku sen lisäksi,
että me ollaan niinku hereillä niissä asioissa mitkä tulee
vaikka komission suunnalta, niin meidän pitäisi pystyä myös
generoimaan tämmöisiä niinku omasta kansallisesta intressistä
lähteviä. Niin ja katsotaan vaan niinhän
sitten tota tota hiilimassaa mikä meillä on ja verrataan sitä
nyt sitten tota tota. Euroopan maihin jatkaan kaikki
puunsa tuota kaatanut, niin tavallaan se asenne ei pitäisi
olla semmoinen, että meidän tilanne palautetaan
viisikymmentäluvulla ja muille. Tota peltoja nyt ei ladata enää,
siitä vaan niinku pitäisi sanoa, että täällä on meillä nyt sitten
tätä tätä niinku hiilinielua tässä sitten ja hän takaisin.
Antakaa meille tästä rahaa. Että joo juu juuri näin juuri
näin että tota ja ja varsinkin kun on niin että päästökauppaa
varmaan pidetään niinku markkinaehtoisena ja siksi
siksi. Kaikkein toimivimpia
ilmastotoimena mitä on tehty, niin tämmöinen ihan samanlainen
markkinaehtoinen mekanismi, niin pitäisi pystyä synnyttämään.
Ja jos ja kenellä on intressi synnyttää, niin näillä täällä
pohjoisilla havumetsä sävyyn mailla nähdään intressejä, niin
siihen pitäisi tarttua sama. Muukin siis strategiset tota
mineraalit ja luonnonvarat niin tota niin niissä nyt voisi olla
vähän jotain semmoista, että meillä nyt löytyy
kaivospotentiaalieja maametallejapotentiaalieja
maametalleja. Muille että tota ja OK sitä nyt
ehkä vähän liioitellaankin sitä niin kuin tavallaan niukkuutta
markkinatalous yleensä löytää näihin näihin keinot, mutta tota
hyvin siinä voisi olla joku tämmöinen, että mielellään mene
tehdä jos saadaan investointitukia ja vähän veroja
nostettua. Ja sitten taas tommoinen niinku
vaikka itärajan tilanne, että jos siellä nyt sitten tota on
niinku välineellisesti työ ja mahdollisesti jopa niinku käsin
poimittuja islamisteja laitetaan tota rajan yli niin eikö siinä
nyt voi sanoa että ihan selvä homma että että.
Sovitaanko tämmöinen niinku poikkeus EU laista että tota
että tän pistetään niinku venäläiset kuriin eikä eikä tota
leikitä leikitä että tää ei olisi jotain pelleilyä.
Juuri näin. Juuri näin että tota että turha
meidän on kauheasti niinku teeskennellä.
Siinä pitää pitää tarttua tarttua niihin mahdollisuuksiin.
Mitä? On ja pitää suoraan niinku puhua
etteikö niinku jotenkin kauheasti niinku jotenkin me
puhutaan niinku sellainen ihmekierto hommilla ja niinku
sanoit niin aina niinku pari vuotta myöhässä joo.
Se se on ollut täällä EU prosessille ja EU asioiden
käsittelylle on kauhean ominaista ominaista.
Valitettavasti ja ja ja ja ehkä se on myös meille niin kuin
laajemmin. Me tässä niin kun lähdettiin
liikkeelle siitä, että miten mitä kahdenkymmenen vuoden
aikana on tapahtunut ja miksi ei ole saatu niinku tehtyä toisin,
niin niin me ollaan vähän silleen, että joskus miettinyt
sitä, että vasta pakon edessä että me menimme natoon vasta
pakon edessä ja nyt musta tuntuu että me ollaan tulossa tän
talouspolitiikan kanssa sellaiseen.
Vasta pakon edessä tilanteeseen se se ymmärrys alkaa nyt.
Kasvaa sietämätöntä niinku lukuja ei vieläkään niinku
jaeta. Tää on jotenkin semmoista niinku
vasemmistokeskustelua jostain niinku leikkauksista ja
tulonsiirtojen poistamisesta ja ja tää niinku tavallaan että
eurot niinku puuttuu tästä keskustelusta.
Puuttuu ja sitten sitten se se ongelma on.
Siinä se, että kun puhutaan tota leikkauksista ja niinku vero
ruuvin kiristämisestä niin se aina osuu niinku suuhun suuhun
suuhun ja sitten sitten ollaan vastaan että meidän pitäisi
löytää juuri sellaisia keinoja keinoja.
Mitkä sitten niinku yhdistäisi, että me voitaisiin niinku
kaikilla olla intressi sitä tehdä ja sen takia mä myös tän
kasvulistan tein koska kasvuhan on sellainen asia, johon jo kuka
nyt vastustaa kasvua lupaus siitä, että huomenna on paremmin
niin että. Se kasvu pitää tehdä
yksityisenvoimin. Pitää pitää ehdottomasti.
Eikä eikä tota. Valtio keskeisesti yksityisen
voimia sille. Pitää antaa niinku enemmän
tilaa. Mark markkinatalous tarvitsee
enemmän tilaa, tarvitsee enemmän tilaa.
Hyvä juttu tota mulla on ollut vieraana petri roininen
keskustan tota mahdollinen varapuheenjohtaja ja ehkäpä
ehkäpä tota eurokansanedustaja ja ja tota mä ehdotan, että tota
vaikka keskusteltaisiin tuolla tota sisäpiirin puolella.
Viimeksi me keskusteltiin tuosta mestiksestä niin tota itse olen.
Huomaan tässä nyt tätä, että tapparaan tuolla pääsarjassa
pärjännyt hyvin, mutta meiltä jäi katsomatta se Mestis matsi.
Eli joo, mutta voitaisi ehkä tästä tota sun raamatullisen
niinku roinisen oikean suuntaisen listan.
Muodostumisesta keskustella vaikka.
Lisää tehdään sisäpiirin puoli tehdään tällä, mutta ei unohdeta
sitä matsia. Näin nähdään siellä.