Tää ala on aika villi länsi. Siitä puuttuu säätelyä ja ja ja
tota sääntöjä ylipäänsä joka johtaa siihen että siellä
käytetään tosi paljon ihmisten ja yritysten tietämättömyyttä
hyväksi ja sen vuoksi me halutaan tarjota sitten laadukas
vaihtoehto niin että meidän asiakkaat tietää että he meidän
kautta oikeasti se aito ilmastovaikutus on
todennettavissa ja ja tota he voi luottaa siihen, että ne
rahat mitä ohjataan sinne hiilensidontaa niin ne käytetään
mahdollisimman tehokkaasti. Se että me tehdään sen
näkyväksi. Ja ja ja autetaan ihmisiä
ymmärtämään niiden vaihtoehtojen merkitys ja vaikutus niin niin
se on ensimmäinen tosi tärkeä askel ja sitten se helpottaa
myös tekemään niitä päätöksiä, että milloin mä esimerkiksi
jätän tuon lennon lentämättä, että onko se oikeasti
välttämätöntä, että mä lähden käymään tuolla thaimaassa vai
ei? Ja ja tää nyt tällaisesta
kuluttajan näkökulmasta sitten yrityksillä on tosi paljon
valtaa myöskin tehdä niinku hyvin isossa mittakaavassa
tällaisia päätöksiä ja valintoja jotka sitten vaikuttaa suoraan
ilmakehään. No niin tervetuloa tänne
neuvottelija kanavalle, mulla on vieraana kompens.
Seitin toimitusjohtaja elina kalliosaari.
Kiitos, toi vaan nora huovila tai anteeksi noora huovila
esitteli meidät. Hän hän puhui tästä videon ja
videoiden käytöstä markkinoinnissa ja ja tuota
muutenkin mä oon tuntenut antero vartian useita vuosia ja
sympatiseeraan hänen tavallaan taivaltaan sekä yrittäjänä että
sitten maailman parantajana ja ajattelin että tää niinku
ansaitsee oman jaksonsa missä vaiheessa se.
Liittynyt tähän kompensaatioon. Mä liityin vajaa vuosi sitten
talvella operatiivisen johtajan roolissa ja nyt sitten elokuusta
asti on luotsannut toimitusjohtajana, että meidän
kasvutarinaa ja sulla on parinkymmenen ihmisen
organisaatio. Tällä hetkellä meitä on
semmoinen parikymmentä henkeä töissä tiimissä rakentamassa
ratkaisua ilmastonmuutoksen torjumiseen ja sitten toinen mun
jatkoi jakso oli tiina landaun kanssa vastuullinen kapitalismi
ja siellä me käytiin läpi tää ESG framework.
Ja sitten sen niin kun rinnakkaislääke.
Tuote patteristo mikä on tää YKN kestävän kehityksen tavoitteet
ja tavoite? Numero 13 on aika tärkeä, että
voisitko sä puhua siitä hieman? Eli mikä on tämä YKN
kolmastoista tavoite? Joo eli ilmastoteoista on siinä
kyse ja ja se tarkoittaa sitä, että meidän olisi tärkeä ryhtyä
toimiin teoista ja puheista puheista toimiin ilmaston
puolesta ja. Tietoisuus on lisääntynyt
merkittävästi viime vuosina ja aikoina ilmastokriisin.
Merkityksestä ja ja tota kuinka akuutti tää kriisi on ja tilanne
on tällä hetkellä aika aika vakava ja meidän on sen takia
ryhdyttävä sitten keksimään keinoja.
Aidosti toimii tän asian puolesta niiden puheiden lisäksi
ja sitä me ollaan kompensaatiolla just nyt tosiaan
rakentamassa, eli se landa on idea josta hän kirjoitti
kirjankin niin että on niinku mahdollista tavallaan tän milton
friedmanin. Aa.
Yrityksen tarkoitus on tuottaa osakkeenomistaja omistajalle
voittoa idean yli mennä sitten siihen, että on myös
samanaikaisesti mahdollista parantaa maailmaa jopa ilman,
että se niin kun aiheuttaa taloudellista niinku kasvu
haittaa tai muuta ongelmaa ihmiskunnalle.
Ja mun mielestä tää compensate yks tapa on niin kun hyvä että
siinä niinku toisaalta tuodaan yritykset ja myös yksilöt siihen
mahdolliseen vaikuttavuusketjuun.
Voisitko sä ehkä avata näitä näitä?
2 miten yksityishenkilöt ja miten yritykset niinku voi
osallistua tähän kompensaatioon? Joo eli me nähdään tää asia niin
että jokaisen meistä tulisi kantaa vastuuta ilmaston
puolesta ja joka kerta kun me aiheutetaan päästöjä meidän
pitäisi siivota jälkemme ja tätä varten me rakennetaan systeemejä
ja ratkaisua ja se on aika iso haaste ja kompleksinen haaste
tällä hetkellä kapitalismissa on semmoinen valuvika.
Että meidän ilmastolle aiheuttamat haitat ei heijastu
markkinassa hintoihin ja koska sen ratkominen on aika vaativa
tehtävä valtioille politiikan kautta, niin meillä kuluttajina
ja yrityksinä on vastuu sitten lähteä ratkomaan tätä ja ja me
ollaan nyt tekemässä sellaista systeemitason ratkaisua, jossa
sitten yksilöt ja ja yritykset voi tän vastuun kantaa helposti
ja luotettavasti osana heidän arkisia valintoja.
Ja tässä on kysymys niin kun markkinatalouden vääristymasta.
Itse tässä uusi neuvotteluvalta kirjassa itse haastattelin
antero vartijaa ja siinä yhteydessä oli tää yhteisen
laidunmaan ongelma, että voisitko sä vähän niinku kuvata,
että kun meillä on niinku vapaa markkinatalous niin miksi ei
niinku tässä päästöjen ja hiilidioksidin sitomisen
yhteydessä toteuta sitä ympäristön vahingon tuota
kompensointia. Automaattisesti tää markkina.
Joo siis tällä hetkellähän se ilmasto haitta mitä tietyt
tuotteet tai palvelut aiheuttaa niin se ei niinku millään
tavalla korreloi, näy siinä hinnassa ja ja kustannuksissa ja
koska meillä ei ole olemassa mitään hiiliveroa tällä hetkellä
niin me koetaan että sellainen täytyy sitten mennä rakentaa
vapaaehtoisesti ja ja tehdä siitä niin kun olennainen osa
meidän arkea ja ja yritystoimintaa ja
liiketoimintaa ja ja siitä vastuun kantamista.
Ottamista meidän, mitä meidän tulisi tehdä, jotta meillä on
sitten edellytykset luoda tulevaisuutta ja ylläpitää tätä
maapalloa meille jatkossakin? Eli miten mä sen ymmärrän, että
jos meillä on yhteinen laidunmaa, vaikka on pieni kylä
ja siellä on lammas farmareita ja sitten ne omistaa sitten
tuota yhteisesti tämmöisen yhteisen laidunmaan, niin
tavallaan insentiivit on että kaikki ruokkii omille lampaaseen
sen yhteisen laidunmaan on liian isot ja tää niinku tää
negatiivisen kautta ajatellaan että tää ongelma pitäisi
jotenkin. Saada sitten, että sille
laidunmaalle pitäisi saada hinta, että sen käytölle tulisi
kustannus, jolloin sitten niitä tavallaan niinku ei ilmaista
lounasta tapahdu, niin tää oikeastaan sama asia sitten
käänteisenä. Eli tästä hiilidioksidin
tuottamisesta eikä joudu minkäänlaista haittaa yksilölle
ja se pitäisi sitten saada. Tää haitan suuruinen niin kun
maksu sitten kulkemaan sivussa tämän markkinamekanismin.
Voisiko näin ajatella kyllä kyllä ja sitten sen lisäksi
meidän pitäisi tehdä metsän suojelemisesta houkuttelevaa
myös, että se se on kannattavampaa kun sen
hakkaaminen sen lisäksi meidän pitäisi tukea muitakin keinoja
sitoa hiilidioksid. Ja ilmakehästä ja me luodaan
markkina sitten sille toiminnalle, jotta jotta tää
tasapaino ilmakehässä säilyy ja ilmakehän ei tunne valtion
rajoja. Eli se on meidän yhteinen eli
sen takia me tarvitaan koko maailman ratkomaan tätä asiaa ja
ja tota sen sen vuoksi niinku tää on ihan globaali ja ja
yhteinen. Tää ongelma tuosta itse asiassa
tuli spesifinen kysymys eli eli tavallaan jos se metsä suomessa
kasvaa enemmän kuin sitä. Hakataan ja sidotaan nyt vaikka
sitten huonekaluihin tai paperiin, jossa siis suinkaan
niin kun tota hiili niinku vapaudu ilmakehään ainakaan
ekassa integraatiossa niin tavallaan onko se järkevää sitoa
sitä biomassaa metsään jota ei ikinä sitten korjattaisiin sitä
puumassaa niinku muuten sivuun? Vai kumpi on tehokkaampaa eli
eli tavallaan antaa sen metsän kasvaa luonnontilassa vaan että
se on tavallaan talousmetsää ja siitä sitten siirretään puuta
tai puukuitua jossain hiiltä niin muihin käyttöihin jos se.
Se pysyy sidottuna no rehellisesti sanottuna.
Mä en ole ehkä oikein ihminen vastaamaan tuohon kysymykseen.
Joo, eli molemmat varmaan voi voi niinku toimia joo, mutta se
ongelma mun käsittääkseni että siis se hiili pitää pysyä
sidottuna että se ei pääse tonne tota ilmakehään ja se on sitten
sekundaarisia että jääkö se sitten metsään vai vai tota?
Siirretäänkö se tuotteisiin jossa se pysyy sidottuna kunhan
se pysyy pois ilmakehästä? Kyllä juuri näin kunhan se ei
päädy ilmakehään ja sitten siihen on monia muitakin keinoja
esimerkiksi biohiiltä ja sitten tuolla keksitään.
Kaikenlaisia innovaatioita, joilla sitä voidaan sitten
kerätä ja säilöä maaperään. Esimerkiksi sitä hiilidioksidia
ilmakehästä. Niin konstit on monet.
Eli tää on ilmeisesti teidän tärkein keino.
Eli tää hiilen sidonta eli hiilinielu tai varaston niin kun
tukeminen rahallisesti ja ohjaaminen.
Ja onko tää toinen keino? Eli siis sen hiilen käytön
vähentäminen osana niinku teidän framework kyllä tärkein ketju
tässä on se, että meidän pitäisi ensisijaisesti pyrkiä vähentää
päästöjä. Ja sen jälkeen välttämään
ylimääräisiä päästöjä ja sitten kompensoimaan ne siltä osin ne
päästöt mitä me ei voida välttää.
Ja tää kompensointi myös osaltaan ohjaa ja auttaa
päästöjen vähentämiseen, kun se tekee sen näkyväksi että mitä
mitä nää valinnat käytännössä? Miten ne kuormittaa ilmakehää ja
se myös sitten auttaa yrityksiä tekemään niitä valintoja
kestävämpiä ja vastuullisempia valintoja heidän
liiketoiminnassaan ja ihan yksi lailla meitä kuluttajia kun me
tiedostetaan, että esimerkiksi lounas ruokalassa että.
Mikä on tän tän liha aterian maastokuorma verrattuna tähän
kasvisriaan niin se että me tehdään sen näkyväksi ja ja
autetaan ihmisiä ymmärtämään niiden vaihtoehtoja merkitys ja
vaikutus niin niin se on ensimmäinen tosi tärkeä askel ja
sitten se helpottaa myös tekemään niitä päätöksiä, että
milloin mä esimerkiksi jätän tuon lennon lentämättä, että
onko se oikeasti välttämätöntä että mä lähden käymään tuolla
thaimaassa vai ei? Ja ja tää nyt tällaisesta
kuluttajan näkökulmasta sitten yrityksillä on tosi paljon
valtaa myöskin tehdä niinku hyvin isossa mittakaavassa
tällaisia päätöksiä ja valintoja jotka sitten vaikuttaa suoraan
ilmakehään. Eli siis no täytyy tunnustaa.
Mä kun tsemppasin sitä anteroa niin mä tein sen teidän
hiilijalanjälkitestin ja siinä sitten mulle arvottiin semmoinen
tuota alle 10 € kuukausi haitta siitä ja mä laitoin mun
luottokortin sitten juoksemaan siitä sitten ja on osallistunut
tähän tähän sitten ohjelmaan siitä aika lailla alkuhetkistä
lähtien niin mitä mä oon saanut tällä niinku muutamalla
satasella minkä mä laittanut tuota kompensaation sitten
aikaa. No ensinnäkin tosi hienoa että
sä oot mukana. Sä oot todella tärkeä
muutoksentekijä. Jokainen kuukausi kompensoidaan
on niin kun edelläkävijä mukana näissä talkoissa mitä tarvitaan
nyt ilmaston puolesta? Mitä sä saat käytännössä täällä
kuukausimaksulla on laadukasta tehokasta ja todennettavasti
hyödyllistä hiilensidontaa eli meillä on tosi tarkka
kriteeristö sille, että miten me ohjataan täysin lyhentämättömänä
nää meidän kuluttaja kuukausimaksujen rahat
eteenpäin. Mä markkinoiden laadukkaampaan
ja tehokkaampaan hiilen sidontaan ja meillä on siihen
oma kriteeristö, jota me ollaan kehitelty tämmöisen itsenäisen
tiedepäiväelin kanssa ja ja sitä kautta me käytännössä arvioidaan
kaikki projektit, joihin me näitä rahoja sitten ohjataan ja
sijoitetaan hiilen sidonnassa ja me hyvin tarkkaan tarkastellaan
jokaisen projektin osalta niiden aito ilmastovaikutus eli siinä
arvioidaan ilmasto integriteettiä.
Sen lisäksi myöskin niiden projektien vaikutusta
ihmisoikeuksiin, biodiversiteettiin ja sitten
siitä, että millainen yhteistyökumppanin.
Ne on nää projektit meille kun. Aika paljon siitä sun
parinkymmenen ihmisen työkunnasta siis tekee tätä
auditointia tai tai niinku kohdevalintaa.
No meillä on tällä hetkellä pari henkilöä jotka keskittyy siihen
ja sitten meillä on tosiaan tää noin kahdentoista hengen tiede
paneeli jotka tukee meitä siinä työssä.
Meillä on ihan ihan oma kriteeristö, joka me ollaan
kehitetty. Tää on aika villi länsi vielä
toistaiseksi tää hiilen sidontamarkkina ja siihen
liittyy tosi paljon haasteita ja keskeneräisyyttä joita ollaan
ratkomassa YKN johdolla tällä hetkellä.
Mark carney. Perustanut tai johtaa ja vetää
tällaista työryhmää, joka on lähtenyt viime syksynä
taklaamaan näitä näitä haasteita.
Tää ala on aika villi länsi. Siitä puuttuu säätelyä ja ja ja
tota sääntöjä ylipäänsä joka johtaa siihen, että siellä
käytetään tosi paljon ihmisten ja yritysten tietämättömyyttä
hyväksi ja sen vuoksi me halutaan tarjota sitten laadukas
vaihtoehto niin että meidän asiakkaat tietää että he meidän
kautta oikeasti se aito ilmastovaikutus on
todennettavissa ja. Ja tota he voi luottaa siihen
että ne rahat mitä ohjataan sinne hiilensidontaa niin ne
käytetään mahdollisimman tehokkaasti.
Joo joo mä itse tykkään tästä hiilen sidontakonsepti koska se
on niin kun objektiivisesti helpommin mun mielestä
auditoitävissä kun se yrityksen itse tekemä niinku tehokkuus
parannus teen niin kun tuota sitoutuva hiilijalanjäljen
pienennys joka on niinku kuitenkin suhteellista että jos
sulla on joku finnair joka pienentää hiilijalanjälkeä ja
suhteellisesti niin se kuitenkin on niinku nettona kuitenkin
saastuttaja kun tää on sitten kaikki niinku.
Nettoaa suoraan niinku tää hiilensidonta, jossa siis ei
sitten ole huonosti tehty tai huijausta.
Eli mun mielestä on melkein niinku järkevämpi tapa
kompensoida tää sitoumuspuoli kun kun tavallaan se.
Tietysti tärkeä niin kun vähentämispuoli molempia
tarvitaan ja ensisijaisesti aina sitä vähentämistä, mutta sitten
koska me ei vielä ihan täysin noista päästöistä päästään
eroon, niin sitten meidän täytyy myös sitä hiilensidontaa tehdä.
Ja toisaalta sitten jos mietitään tota ilmakehää
esimerkiksi niinku kylpyammeen me ollaan vuosikymmenet kaadettu
sinne vettä ja se tulvii ja tulvia sen lisäksi että meidän
pitää sulkea se hana, niin meidän pitää avata se tulppa ja
jo sitä tulvi vaan vettä täytyy siivota tuolta ilmakehästä eli
tätä hiilidioksidia pois, että se ei riitä että me pelkästään
poistetaan ne päästöt vaan ne meidän pitää myöskin niinku.
Sitä hiiltä jo ylimääräistä ilmakehään päätynyttä hiiltä
sitova pois, että näitä molempia tarvitaan sekä päästöjen
vähennyksiä, että sitä hiilensidontaa, varsinkin jos me
halutaan päästä tässä tasapainoon siihen hiili
negatiivisuuteen. Eli että me ollaan meidän aito
vaikutus on negatiivinen. Me sidotaan enemmän ilmakehästä
hiilidioksidia kuin mitä me sinne tuotetaan ja päästetään.
Ja tota tosi monet meidän asiakasyrityksissä tavoittelee
hiilineutraaliutta tai hiili negatiivisuutta.
Ja tässä kohtaa kun päästöt täysin päästöttömiä keinoja.
Tehdä liiketoimintaa ei kauheasti ole niin silloin tää
hiilensidonta on tosi tärkeä keino siinä hiilineutraaliuden
tai hiilinenatiiviisuuden tavoittelemisessä.
Pakko tästäkin oli kysymys, niin ainakin kursseista käydä läpi
tää suomen. Markkinatalouden outo puoli eli
meillä niinku mä nään sen, että meillä on.
On niin kun tuotteiden myynti ja sitten ehkä jonkinlaista
vuokrausta leasing toimintaa sitten on niinku palveluita ja
sitten siellä niinku pahnanpohjimmaisena anti että
jonkinlainen veronkierto tai vastikkeeton rahansiirto ja
sitten meillä on rakennettu systeemi jossa poliisihallitus
on sitten ylin vartija tuota lain kautta joka tulkitsee että
mikä on rahankeruuta ja mikä on tavallaan markkinataloutta ja se
näyttää olevan aika pienellä. Siellä ei näytä nyt olevan
mitään extreme paneeleja jotka tekee tätä päätöstä vaan
virkamiehet. Ja sitä nyt on retostella aika
paljon, että te olette nyt sitten jonkinlaisessa limbossa,
että tavallaan sekä teidän että suomen yhtiöiden tai yritysten
ei säätiöiden niinku kyky tehdä te kompensaatioon.
Nyt sitten tapettu tälle tulkintaer varmuudella, kun me
ei tiedetä, että onko se. Ja palvelua niinku sen pitäisi
olla tämä hiili kompensaatio vai onko se sittenkin mahdollisesti
rahankeruuta, joka on Suomessa sallittua?
Ilmeisesti vaan säätiön muotoisina?
Onko tää oikea tulkinta eli käytännössä tällä hetkellä on
epäselvyys siitä, että tulkitaanko arpajaishallinnon
näkökulmasta kompensointi päästöjen kompensointi
vastikkeellisena vain vastikkeettomana ja silloin se
ratkaisee sen, että että kuuluuko se raha nykyisen
rahankeräyslain piiriin, mutta sisäministeriö on käynnistänyt
tästä lakimuutoshankkeen joka on.
Jo hyvin pitkälle edennyt. Tällä hetkellä se on käynyt
lausuntokierroksella jo ja tulee eduskunnan käsittelyyn
kiireellisenä. Toivottavasti tänä keväänä, että
saadaan ratkaisu tähän asiaan, joka estää ja hidastaa
ilmastotoimia. Tällä hetkellä täällä suomessa,
että se koskee koko toimialaa. Päästökompensaatio toimialaa on
tosi valitettavaa ollut, että on ollut hyvin pitkä prosessi saada
tähän ratkaisu, mutta nyt näkyy valoa tunnelin päässä ja
toivottavasti saadaan tää lakimuutos mahdollisimman pian
voimaan, jotta me päästään jatkaa tätä hiilen sitomista
vastikkeellisena toimintana. Niin kun se niin kuin se on koko
toimialan näkemyksen mukaan ja ilmeisesti koko muun maailman
näkemyksen mukaan. Eli tää on suomalainen juridinen
kummallisuus, että meillä tavallaan niin kun laki joka
määrittelee mikä on markkinataloutta ja mikä on
rahankeruuta kun monessa muussa maassa se on itse tuota
säädeltyä tai tai jotenkin muuten ratkaistaan tää ongelma
eikä viranomaistoiminnan ne on todennäköinen.
Lopputulema on, että siitä tämä vastikkeellinen tuota
siivoaustoiminta globaalilla skaalalla hiilidioksidin
kohdistuvien on niinku palvelu. Siinä missä muutkin palvelut ja
sitten jos kuitenkaan näin ei kävisi, eli se olisi niinku
rahankeruuta niin silloin ilmeisesti tämä antero vartian
niin kun vetämä kompensaatio on sitten se joka joka niin kun
toimii sitten tässä. Mutta se ilmeisesti ei ole
kauhean hyvä ratkaisu, koska silloin osakeyhtiömuotoiset
yhtiöt ei pysty osallistumaan tähän.
Eikö? Tää on niinku yks mahdollinen
niinku lopputulos se on yksi haaste että jos vain säätiöt
voisi sitten sen rahankeräyksen kautta ja kun toisaalta näissä
talkoissa tarvitaan tosiaan yrityksiä myöskin niin niin se
muodostuu sitten ongelmaksi jos. Jos yrityksille ei tehdä
mahdolliseksi tätä, mutta mutta toivotaan, että nyt saadaan tää
lakimuutos läpi niin että se ratkeaa ja huonoin tilanne, että
ei päätetä siitä mitään, koska silloin silloin tavallaan kaikki
jäätyy ja kaikki on niinku vaikka se ei olisi laitonta,
niin tavallaan se on mahdollisesti laitonta, niin
siellä on yritykset. Esimerkiksi on niinku lopettaa
tän kompensaation lopettanut. Joo, epäselvä tilanne ei ole
kenenkään etu, että tärkein on että saadaan ratkaisua joka joka
tota selventää tän tilanteen ja jotta me päästään toimeen.
Ja meille ei ole varaa enää odottaa yhtään enempää ilmaston
vuoksi. Mä oon kuunnellut antero vartion
haastatteluja tästä, niin hänellä on kiitettävän lehmän
hermo asennetta hän sitten että antaa systeemiin mennä sitten
läpi, mutta kyllä tää tuntuu mun mielestä henkilökohtaisesti vaan
aika oikeusmurha, että tämmöinen systeemi on että syntyy ja mä
sanoisin, että ehkä niinku tässäkin niinku yks tärkein
opetus että ihmiset ei vaan niinku ymmärrä, että mikä että
miten palvelu voi olla niin kun. Rahamaksua vastaan tapahtuvaa
toimintaa etenkin ihmiset hirmu huonosti ymmärtää, mikä on
vaikka palvelun tai rahankeruun tai hyväntekeväisyyden välinen
eroja vai onko niillä välttämättä edes niinku isoa
eroa tän tyyppisissä asioissa ja ja sitä pitäisi selkeyttää.
Varmaan tarkoitukset on niinku hyviä, että yritetään estää
huijauskeräyksiä ja tavallaan niin kun mummojen ja pappojen
kusetusta, mutta tota lopputulos on että sitten estetään niin kun
järkevää toimintaa. Maailmasta.
Aa no sitten voisi vähän miettiä tätä niinku hiilitaseettä että
jos se amme nyt sitten tulvia yli ja tulppaan on vähän jumissa
ja ei kukaan kerroppaa sitä niin eikä lappuja oikein rakennettu
sinne niin onko tää sitten kansallinen ongelma?
Kuitenkin siis semmoinen että tää on just suomelle nyt
relevantti että onko sulla esimerkiksi heittää jotain
suomen niinku nettohiin itas? Ei mulla ei ole valitettavasti
nyt tuollaisia lukuja heittää tässä tästä.
Saman tien mutta mutta täähän on niinku niinku mainitsin niin
globaali ongelma että se ei koske vaan suomea koska ilmakehä
on meille maailmassa yhteinen eli tota nythän tosi monet maat
on asettanut että hyvin kunnianhimoisia tavoitteita
esimerkiksi kiina viime syksynä ilmoitti, että he tavoittelee
hiilineutraaliutta vuoteen kaksituhattakaksikymmentä
mennessä. Se oli todella iso linjanveto
heiltä, joka jolla on sitten heijastusvaikutukset koko
maailmaan ja nyt samoin sitten odotetaan kun joe biden biden
aloittaa presidenttinä että. Miten siellä yhdysvalloissa
lähdetään kanssa ehkä uudessa ajassa ratkomaan
ilmastonmuutosta uudella uudella tavalla ja lähdetään mukaan
talkoisiin, niin nää on niinku nää suurvallat ja niiden
sitoutuminen ilmastonmuutokseen ja ne tavoitteet mitä he asettaa
tosi tärkeitä, mutta ne tavoitteet eiyksissään muuta
mitään vielä eli meidän niinku täytyy lähteä tekoja tekojen
kautta ja toimen kautta ja ne tulee ne tavoitteet tosi
nopeasti monessa maassa ja ja monella yrityksellä on
tavoitteet esimerkiksi kaksituhattakolmekymmentä,
kaksituhattakolmekymmentäviisi ja siihen ei ole loppujen
lopuksi kovinkaan pitkä aika. Eli me on aloitettava nyt.
Nyt jo ratkomaan näitä ongelmia ja tehtävä niitä valintoja jo
tänään eikä niin että se on joskus tulevaisuudessa 10 vuoden
päästä ja amerikassakin tästä trumpista huolimatta
kalifornifornia on ottanut aika isoja niinku markkinamekanismi
käytäntöjä ja tässä huomioon eli siis jenkeissäkin
osavaltiokohtaisesti on paljon variaatiota, että.
Tää federaatio tai ylätaso ei välttämättä aina aina se
ratkaisu, mutta tässä kun tosiaan on vaan yks ilmakehä
maapallolla niin tää on globaali ongelma joka pitää koordinoida.
Mutta ehkä se niinku helpoin askel olisi tai niinku
merkittävin askel olisi jos yksilötasolla ihmiset lähtisi
vaikuttamaan siihen eikä niinku odottaisi että poliittinen
koneisto jotenkin ratkaisee tän ongelman heidän puolestaan kyllä
kyllä ja tää on se syy myös miksi anteroa lähtenyt
rakentamaan tätä perustaa tätä yritystä ja ja säätiötä sen
taustalla koska hän niinku työssään eduskunnassa ymmärsi
että se tie on. On hidas ja ja polveileva ja
mutkikasta tuolla politiikan kautta muuttaa maailmaa ja ja
tota. Sen takia me meidän kaikista
nopein reitti on kuluttajina lähteä sitä muutosta tekee ja ja
tota ajamaan ja sitä kautta sitten vaikuttaa yrityksiin ja
sitten yritysten kauttahan se sitten leviää myös valtiotasolla
ja lainsäädäntöä ja yhteiskuntaa laajemmin eli muutos lähtee
meistä yksilöistä ja nyt kun me saadaan vaan tää liike niin kun
laajenemaan ja leviämään ja vaikutettua toisiimme niin että
me me tehdään niitä valintoja sen ilmaston puolesta ja
toisaalta me vaaditaan yrityksiltä.
Enemmän ja yrityksethän on osa yhteiskuntaa.
Niidenkin on tärkeä kantaa vastuunsa, niin sitten me
saadaan tää muutos vihdoin käännettyä parempaa ja niinku
siinä tiina landau on jaksossa vastuullinen kapitalismi.
Sanotaan niin, että yritysten nää ESG arvot, johon kuulutaan
environmental eli ympäristö vaikuttaminen niin tuotot voivat
olla niinku yksi hyviä tai jopa parempia, vaikka ne
noudatettaisiin näitä, että se tavallaan tai tietyllä tavalla
tää voi olla myös niinku investointi joka on tuottoisaa
yhtiölle että ei ole mikään niinku välttämättä taakka.
Yritykselle jos tää toteuttaa oikein, koska ne saa siitä
kilpailuetua kyllä. Ja sitten jos mietitään niinku
yritysten tulevaisuuden näkymiin pitkällä tähtäimellä, niin jos
he eivät tee kestävää vastuullista liiketoimintaa,
niin eihän heilläkään ole tulevaisuutta.
Jos meillä ei ole niin kun tulevaisuutta maapallolla eli
käytännössä kyllähän se on ihan selvää, että se sitten heijastuu
heidänkin niinku tuotto odotuksiin tulevaisuuteen.
Eli tässä on niin kun yksillä taso johon te pääsitte
vaikutatte, mutta sitten sen kompensaatio tuota nimenomaan
päästö. Se tai tota hiilidioksidin
sidonnan kautta yrityksiin, että yritykset pystyvät tuota
kompensoimaan tehokkuuden ja hiilijalanjäljen vähentämisen
lisäksi myös sitä hiilen sidontaan teidän kautta, joka on
niinku enemmän rakenteilla. Nyt kai kun sitten tämä
kuluttajataso, johon mä siis itsekin osallistun sitten on se
valtiotason ja sitten on ylikansallinen taso ja ja nää
kaikkia pitää pitää sitten viedä eteenpäin.
Kyllä tää on aika kokonaisvaltainen kenttä mihin
vaikuttaa ja missä tehdä näitä toimia.
Ja sen lisäksi meillä on myös meidän niin kun tässä paletissa,
että me että kuluttajat voi osallistua ja yritykset voi
osallistua, niin yritykset voi myös tarjota sitten esimerkiksi
verkkokaupassaan tätä vaihtoehtoa heidän
loppuasiakkaille, jossa sitten sä voit kompensoida ja ja niin
kun nähdä myös sen tuotteen tai palvelun.
Mitä sä oot sieltä verkkokaupassa ostamassa
hiilijalanjäljen ja sitten siellä pystyt tekemään myös
tietoisia parempia valintoja ja kompensoimaan sitten ne päästöt
osana sitä ostokokemusta. Ja pakko vielä nyt yksi
rautalanka vetää tässä mun mielestä siivous analogia.
Toimii eli siis jos kodin siivoamisenpalvelu on laillista
liiketoimintaa. Jos pidät bileet puistossa
senkin siivoustoimintaan laillista toimintaa mun mielestä
pitäisi olla myös sekin laillista liiketoimintaa, että
pyydät jonkun vaikka siivoamaan itämerta ja mun mielestä sitten
niinku samalla analogiaalla pitäisi olla laillista
liiketoimintaa, että pyydät sitten jonkun sitomaan hiiltä
vaikka sitten niinku jossain. Paikassa missä se on kaikista
tehokkainta maapallolla rahaa vastaan ja tavallaan tää
poliisihan. Valinnan niinku epävarmuus
tässä, että että tää jotenkin tää ketju jossain vaiheessa
menisi rikki ja se muuttuisi vastikkeettomaksi tuota säätieto
toiminnaksi. Mun mielestä on niinku hyvin
epälooginen, että mun mielestä tässä tää pitäisi saada niinku
fiksattua. Toivotaan että se ratkeaa ja
tuosta vielä, että hiilimarkkinathan on ollut jo
olemassa niinku pidemmän aikaa ja siihenhän kuuluu tähän
systeemiin se että nää tää hiilen sidonta on on järjestelmä
jossa on myydään krediittejä joissa on ihan niinku dokumentti
standardoitu dokumentti siitä että tää hiilensidonta on
tapahtunut ja siinä systeemissä yksi krediitti vastaa 1 t
hiilidioksidia joka on niinku sidottu ilmakehästä ja ja tota
tää on siis olemassa oleva markkina ja systeemi jossa.
Se vastikkeellisuus perustuu näihin krediittiteihin, että se
ei ole sillä lailla mitään epämääräistä vaan että tämmöinen
on olemassa oleva jo. Ja tosiaan nyt näitä näitä
säätelyä ja sääntöjä kehitetään edelleen, mutta mutta se on niin
kun jo järjestäytynyttä toimintaa ja te tuotte siihen
sen auditoinnin ja tavallaan laadukkaimpia ingridittien
ostamisen mahdollisuuden, että ei osteta niitä höttöisiä
mahdollisesti väärin toteutettuja projekteja vaan
niitä hyvälaatuisia, joilla on paras infekti ja tuolla on
tuhansia ja tuhansia projekteja. Markkinoilla tällä hetkellä
siellä on paljon feikkejä, krediittejä ja niitä on tosi
haastavaa tunnistaa. Jos et saa ole asiantuntija ja
se on se on se niinku heikko kohta tällä hetkellä tuolla
markkinoilla, että moni suuri yrityksiäkin huijataan tällä
hetkellä ja ne ne menevät siihen lankaan että ne ostaa
krediittejä sellaisista metsä projekteista ja hankkeista
esimerkiksi jossa se metsä ei ole edes ollut uhattuna, mutta
sitten vaan jotkut keksii painaa rahaa ja ja hyödyntää tätä
ymmärtämättömyyttä mitä on tällä hetkellä, että sen takia se on
todella tärkeä se auditointi. Tehdä tarkasti ja meillähän on
olemassa tämmöisiä standardeja tällä alalla kun WCS ja ja tota
gold standard, jotka on hyvin tunnettuja ja maineikkaita,
mutta sitten näidenkin standardien sisällä on hyvin
paljon laatueroja niissä projekteissa, että esimerkiksi
me ollaan käyty viime vuonna satakunta projektia läpi näiden
2 standardin parhaista projekteista ja niistä vaan noin
10% läpäisi tän meidän kriteeristön sitten kun
ruvettiin tarkemmin syynäämään että mitä.
Mitä ne projektit aidosti tekee näitä meidän kriteereitä vasten?
Mitä mä mainitsin aiemmin niin niin siinä on saa olla aika
taituri ja ja tota asiantun. Ja että että tietää mikä on
laatua ja mistä sen tunnistaa. Joo, eli ilmeisesti tää
auditointi ja projektien valinta on tosi tärkeätä, jos vaan 10%
on niinku hyvälaatuisia. Voisitko sä ehkä vähän siitä
puhua lisää, että miten se käytännössä tapahtuu?
Joo, eli käytännössä laadukkaan projektin tunnistaa siitä, että
että se pitää tarkistaa, että että siinä on laskenta tehty.
Ensinnäkin laadukkaasti ja sitten toiseksi että se huomioi
ilmastointi kriteerin lisäksi myös ihmisoikeudet ja
biodiversiteetin. Ja muitakin aiheita.
Nää vaikutukset on yleensä aika laajat näissä hiilensidonnan
projekteissa. Monet niistä tapahtuu
kehitysmaissa ja sitten sen lisäksi varmistaa se, että sitä
hiilensidonnan projektin hyötyä ei ole tupla laskettu kenenkään
muun hyväksi esimerkiksi valtion hyväksi ja näiden kautta sitten
voi todentaa sen aidon ilmastovaikutuksen ja ja ne on
semmoisia kriteereitä mitä me me käytetään meidän toiminnassa ja
mitä vasten me arvioidaan sitten kunkin hiilensidonnan projektin
aitoa ilmastovaikutusta ja se on tosi tarkkaa asiantuntemusta
vaativaa työtä ja siinä pitää syynätä dokumentteja ja.
Me käydä keskustelua näiden hiilensidonnan projektien
omistajien kanssa ja ja tota siitä me tehdään sitten meidän
asiakkaiden puolesta, jotta he voivat ostaa.
Onko teillä joku julkinen tai sisäinen peittausjärjestelmä,
jolla te annatte jonkun arvosanan projektille.
Meillä onittaus kyllä, jossa me arvioidaan sitten sitä
imperfektiä, että että vastaako meidän meidän mielestä tämän
projektin yksi krediitti aidosti 1 t hiilidioksidia ja se ei ole
julkinen. Mutta mutta me ollaan kyllä
järjestelty sitten näitä projekteja, että.
Että miten me arvotaan arvioidaan niiden tehokkuutta.
Onko se joku prosentti tehokkuusluku 100% ja nolla
välillä että vai tänne se on kerroin kerroin tyyppinen kyllä
joo, kuulostaa ihan järkevältä ja selataan sille projektille
kun siihen niinku annetaan rahaa tai hankitaan rahan allokointi
ja sinne ilmeisesti, mutta onko siinä joku jälkiseuranta?
Tää varmaan kaikki haluaa niinku ainakin aluksi näyttää hyvältä,
mutta sitten vuonna 5 puuta ja kaadettu ja.
Projekti unohdettu ja otettu uudet löydettävät sisään.
Niin onko tässä joku aika ulottuvuus?
Joo, kyllä kyllä jokaiseen niinku varsinkin näihin niinku
luonnon pohjaisiin hiilensidonta projekteihin, niin liittyy
sitten seurantajakso ja ja tota sitten nää projektin omistajat
sitoutuvat siihen ja osana tätä systeemiä ja ja krediitti
järjestelmää johon he on sitten sitoutuneet.
Onko siinä joku rankaisu jos ne sitten ottaakin vaan rahat ja
juoksee pankkiin ja jättää projektin?
Itse asiassa tuohon mä en ole perehtynyt tällaista skenaariota
noi pitkälle miettinyt tähän mennessä joo, mutta osittain
juuri tästä johtuu että kaikki kaikki projektit ei ole niin
laadukkaita, että yksi krediitti vastaisi yksi 1 t
hiilidioksidia. Niin ja ja koska niissä on näitä
kertoimia niin me sitten ostetaan aina ylimääräisiä, että
me tehdään tämmöistä niin kun ylikompensointia jotta me
varmistetaan että se vähintään se kompensointi mitä me ollaan
luvattu meidän asiakkaalle tapahtuu ja meidän kautta sitten
kun kun tätä kompensointia. Mikään niin voi sen sen puolesta
myös olla varma, että me ollaan huomioitu nää eri kertoimet ja
eri projektien ominaisuudet. Sillä tavalla me tasapainotetaan
sitä meidän projekti portfoliota silleen, että se ilmastovaikutus
on aidosti vähintäänkin se, mitä me ollaan luvattu.
Yksi ratkaisu varmaan teillä on niin kun timo argillanderille,
joka on tämmöisen IPR vseen toimitusjohtaja sijoittaa
immateriaalioikeuksiin vaikka elokuvatuotantojen
projektiyhtiöihin, että nimenomaan ei, ei sieltä
yksittäisiin projekteihin vaan niin kun laadukkaisiin niin kun.
Yhtiöihin, jotka tekee niinku vuosikausia ja vuosikymmenien
läpi niinku näitä projekteja ja. Varmaan teilläkin osittain niin
kun on on sitten jotain tämmöisiä luotettavia niin kun
toteuttajat tahoja jotka niinku on helpompi auditoida kuin ehkä
ne alla olevat yksittäiset projektit kyllä ja mehän
tehdään. Me ollaan vähän niinku
salkunhoitaja, että meidän me tota hajautetaan sitä toimintaa
hiilensidontaa useampaa eri projektiin ja useampi eri
menetelmiin, jolloin me saadaan sitten paras tehokkuus siellä
meidän portfolio meidän asiakkaalle sen sen niin kun
sijoitettua euroa kohden eli me tavoitellaan parasta imperfektiä
mitä on markkinoilla saatavilla. Joo onko teillä joku
kokonaissaldo kun lukuja ja tätä seuraatte tai raportoitte että
kuinka paljon on nyt sitten kompensoitu tuota
hiilidioksiditonnia ja onko tää lähtenyt niinku tää tavallaan
teen kokonaistilanteen liikkeelle?
Ja joo no tähän mennessä mitkä oli meidän julkiset luvut viime
vuoden aikana me ollaan ohjattu yhteensä 1,2 miljoonaa euroa
hiilensidontaa meidän kautta täysin lyhentämättömänä eli se
ilmastovaikutus on ollut. On ollut merkittävä kyllä
ilmastolla meidän kautta ja sitten se käytännössä
minkälaiseksi määräksi hiilidioksidi se kääntyy.
Niin se on sitten suhteessa siihen, että millainen hinta me
ollaan asetettu tuohon meidän portfolioon.
Tällä hetkellä on kaksikymmentäkahdeksan euroa per
hiilidioksiditonnin. Sitten se meidän hiilen pakko
vielä kysyä. Siis mulla on hyvin laaja ja
divergentti tota seuraajakunta niin on niinku useita niin kun
ihan akateemisia ihmisiä jotka on sitten kuitenkin ilmastossa
skeptisiä siinä mielessä että ne tuota.
Mun mielestä ihan ei ole aidoista.
Kulmista on päätynyt siihen, että tää johtuu jostain niin
kun. Aa muusta asiasta kun
hiilidioksidia, kasvihuone metaania ja muita tota kaasujen
lisääntymisestä ilmakehässä tämä niin kun lämpenemisen trendi
vaikka nyt jostain auringon pilkuista tai sitten muusta
niinku luonnollista rotaatiota mitä maapallon tapahtunut niin
vaikka tää nyt on niinku vähemmistönäkökulma niin se
näyttää olevan niinku ihan aito näkemys niin mitä sä sanoisit
heille että miten ne voisivat saada tästä lisää tietoa?
Tai onko sulla joku hyvä tähän joka niinku ratkaisee tämän?
Skeptisyyden. Mä toivon, että he perehtyvät
faktoihin ja tieteeseen ja ja sitä kautta sitten ymmärtävät
tämän kokonaisuuden ja ja vaikutukset siinä.
En mä oikein oikein voi muuta kun tota tiede tiede ja tota
tieto lisää ymmärrystä siitä se lähtee, mutta jos kuitenkin on
luonne joka hakee hakee että tässä on nyt sitten kuitenkin
vaan jotenkin höylähdetta että hakemaan niinku hirveän rahalla
asia joka tota ei ole niin kuitenkaan niinku
eksistentiaalinen uhka tai tai sitten se jopa se mekanismi on.
Saada niin tota onko sulla jotain niinku pointtereita?
Mistä tota mikä niinku joku organisaatio tai joku fakta joka
on niinku mun mielestä niinku vakuuttavin millä tähän tän
niinku pystyy ajattelemaan. Mulla ei nyt suoraan tule
mieleen. Mä voin kyllä tota toimittaa
sulle listan käydä vähän kysymässä kollegoilta vaikka
vinkkiä niin niin tota se voisi olla ihan hyvä laittaa ihan
niinku linkkinä linkkinä tuohon shown ottein, koska siis tää on
ihan mä jotenkin ihmisiä niistä niinku kyllä ihan kunnioitan
että ne on niinku selvästi niinku äärimmäisen fiksuja
jollakin toisella alalla niin mutta tää on niinku hyvin vahva
vahva niinku ehkä vääristymä sitten heidän ajattelussaan niin
joka mun mielestä pitäisi sitten kunnioittaa koska sitten
tavallaan se. Se sitten voi niinku levitä.
Levitä se ajattelu sitten kuitenkin, koska ne on saattaa
olla mielipidevaikuttajia omassa piirissään.
Mä voin. Mä voin selvittää toimittaa
sulle, mikä olisi semmoinen kaikista osuvin tämmöiseen
skeptiseen ajatteluun. Ja siis muutenkin osittain on
ehkä itsekin niin syyllinen joissain jaksoissa tämmöinen
niin kun epämääräinen control tai salaliitto tai niin kun
vastakkainasettelu niinku meillä ei ole kauhean niin kun ole tätä
tyypillistä. Niin niin se se on vaan syytä
ottaa vakavasti, eikä niinku välttämättä ihan ihan vaan niin
kun. Labeloida denialismista.
Itse olen kyllä niin kun vahvasti tässä
ilmastoystävällisten joukossa niin kuin sitä tällä toisella
puolella niinku kutsutaan. Eli tässä on siis ehkä siitä se
ärsyttää. Tässä on tietynlainen tämmöinen
niin kun tuntuu semmoiselta jotenkin fanaattisesta sen
vaikka tää pitäisi jotenkin ajatella, että tää on vaan
tämmöistä kliinistä tieteellistä common sense tai tai järkevää
ajattelua, että se on se ongelma ja kriittisyys on aina tosi hyvä
ja sehän saa niinku meidät uskovaisetkin vielä niinku
tarkemmin niinku tutustumaan aiheeseen ja faktoihin.
Että, että ei siinä ei siinä ole mitään pahaa, että että kyllä
ilman muuta tämänkin asian ja aiheen täytyy kestää tarkastelu
ja haastaminen. Hyvä juttu.
Niin tota mitä sä katsot että nyt esimerkiksi tää koronavuosi
niin muuttiko se tätä peliä tai onko se tuonut jotain
mielenkiintoisia tätä paljastanut asioita mitkä ei
ollut ihan selviä ennen kun viime vuotta?
Joo sehän on vienyt tietysti ymmärrettävästi vähän
kapasiteettia kaistaa ihmiskunnalta keskittyy
ilmastonmuutokseen, mutta toivotaan, että nyt kun me
päästään ehkä tänä vuonna kaksikymmentäyksi toipumaan
vähän tuosta koronasta, niin sitten samalla otettaisiin
huomiota huomioon myös tää vihreä elpyminen eli.
Tehdään ma tää toipuminen koronasta silen että ei mennä
palata siihen vanhaan vaan mennään fiksumpaan ja ja
kestävään vastuullisempaan asentoon sitten ihmiskuntana ja
viime vuosi osoitti sen, että vaikka me ollaan oltu aika
totaalisessa lockdown niin silti tää nää päästötasot on
vähentynyt että vain vain minimaalisesti.
Eli se haaste on tuolla todella syvällä rakenteissa näiden
päästöjen suhteen ja ja meidän on syytä tehdä hyvin laajalla
rintamalla. Muutoksia, jotta me saadaan tää
ilmastonmuutos pysäytettyä ja lisäksi meidän on niin kun
kuluttajina annettava myös vastuumme esimerkiksi lentämisen
suhteen ja liikkumisen suhteen ja ja kuluttamisen suhteen
muutenkin. Joo se on hyvä pointti siinä
itse kun tein sen silloin kauan ennen korona aikaa, niin siinä
oli siinä kyselyssä nää lento oli varmaan aika iso faktori
siinä mun tota jalanjäljissä ja nyt jos mä tekisin niinku tän
vuoden perusteella niin se varmaan.
Kompensaatioomäärä tippuisi, mutta se ei ole sitten varmaan
niinku mun elinkaaren kannalta. Sitten se ihan niinku kulutus
toteutunut mä joka sitten tulee. Kyllä keskimääräisen suomalaisen
hiilijalanjälki on noin kymmenentuhatta kiloa
hiilidioksidia vuodessa ja yksi lento Helsinki, new york
Helsinki voi olla 2 ja puoli 1000, että se vähän antaa
osviittaa siitä, että kuinka haitallista lentäminen on
päästöjen kannalta. Hyvä juttu.
Olisiko sulla vielä tuossa lopussa jotain jotain niin kun
mietteitä mikä on tullut tästä keskustelun pohjalta tai jotain
joku asia jota sä nyt otat tässä nyt juuri tammikuussa niinku
työn alla. Nyt tota me kutsutaan yrityksiä
talkoisiin. Me ollaan tosi iloisia ja
ylpeitä siitä, että moni yritys on lähtenyt tähän mukaan niin
että he haluavat tavoitella heidän toiminnassaan
hiilineutraaliutta ja negatiivisuutta.
Ja ehkä mä vaan kutsun kutsun kaikki sekä kuluttajat että
yritykset mukaan mukaan tähän muutokseen meillä on tuore
applikaatio, jonka kautta pääsee tekemään sen.
Mä en tiedä ootko sä vielä käyttänyt sitä applikaatiota vai
ootko sä tehnyt tän laskennan mä tein sen webissä silloin aikoja
sitten. Joo eli kannattaa ottaa se
applikaatiokäyttöön. Sinne tulee kaikkia kiva
pelillisiä ominaisuuksia myös. Mitä kautta sitten voi omaa
toimintaa vielä niinku kuluttajana kehittää.
Ja ja sitten meillä on yrityksille tulossa myös uusia
ratkaisuja, joiden kautta pääsee sitten osallistumaan ja tekemään
tätä muutosta, niin mä toivon että mahdollisimman moni omalla
tavallaan ja ja niin kun perehtyy näihin aiheisiin ja
asioihin ja sitten tekee kaiken voitavansa niin että me
voitaisiin toipua toipuvan kaksikymmentäyksi.
Tosiaan vähän fiksumpaa ja kestävämpään asentoa.
Joo sitähän me toivotaan joo mulla on ollut.
Vieraana elina kalliosaari compensate toimitusjohtaja ja me
ollaan keskusteltu tästä lähinnä hiilipohjaisesti
kompensaatiomekanismi, joka on vielä työn alla suomessa ja
maailmassa. Ja jos olette katselleet tai
kuunnella tähän asti, niin toivoisin varsinkin tuolla
spotifyn ja applen puolella, että jos voitte arvostella ja
tilata että tää on niinku hyvin youtubevetoinen, nyt tää kanava
mä huomasin, mutta kiitoksia ajasta ja tota laitetaan noita
linkkejä ja osallistukaa keskusteluun ja pistäkää myös
kriittisiä kommentteja paljon. Kiitoksia oli ilo ollut mukana,
kiitos.