No niin tervetuloa neuvottelemaan klubiin.
Tää on ensimmäinen laatuaan ja tarkoitus on antaa vaihtoehto
talousviisaiden kertoa mikä tässä maassa on varsinkin
vasemmiston talouspolitiikassa vikana ja minkälaisia
markkinataloudenllisia ratkaisuja me löydettäisiin
siihen. Mulla on vieraana kaikki.
Olette muuten neuvottelija, jaksojen veteraaneja petri
roininen mun ensimmäinen vieras ikinä morjesta.
Hienoa. Kiitos kun olla täällä taas.
Kiitos kovasti. Joo ja.
Ville valkonen, kokoomuksen kansanedustaja.
Kiitos oikein paljon. Mukavaa porukka kasassa ja
saadaan varmasti laatu keskustelun aikaan.
Joo ja miten se onko sulle siunattu koliikkivauva muuten?
David meidän 7 kuukautinen tai kohta 8 kuukautinen ei oo niin
hän on itse asiassa yllättävän helppo.
Ei ole mitään ongelmia ollut, että nukkuu melkeinpä käsistä 6
jo yötkin että täytyy olla kiitollinen vaan tietenkin eri
vaiheita tulee, mutta on pärjätty.
Mahtavuutta ja patrik itaniemi saattoi ollut tuota täällä
aikaisemmin. Mistä me puhuttiin viimeksi?
Veroista ja taloudesta ja vähän mistä huvittaa sitten toki
myöskin mun aallon opinnoista. Jonkun verran kerrankin mä oon
päässyt gurun viereen. Eikö se mene?
Hei mitäs meiltä löytyy täältä tota keskusteltavaa?
Ensimmäinen on siis tota translink corporate finance
jossa mä oon töissä niin sponsoroi viidellätuhannella
tämmöistä aallon professuuria samuli knopfleriä ja hän on nyt
tutkinut kaikkien suomalaisten yksityis.
Sitten omistajien omistaja rekisterit ja hän on päätynyt,
että meillä on viisikymmentäseitsemän pilkku 3
miljardia yksityisesti listattuja osakkeenomistajia ja
nää näistä 8500 on euro miljonäärejä.
Eli eli tää on hämmentävän pieni määrä.
Meillä on tota noin yhdeksänkymmentätuhatta
miljonääriä yleensä, mutta se on niinku kämppien perusteella
tullut ja ja tota nää on ihan käsittämättömän pieniä määriä
alle 10% varallisuudesta. Ruotsissa näitä miljonäärejä on
niin kun. Puoli miljoonaa eli eli
meilläkin pitäisi olla moninkertainen määrä näitä.
Mitäs mietteitä ensin kysymys? Oletteko yksityiss?
Osakeyhtiön omistaja mä oon ainakin.
Mä oon useammankin. No niin eli me kuulutaan 3%
suomessa sataseitsemänkymmentätuhatta
ihmistä joilla on edes yksi osake, ei listattuja osakkeita
ja mitäs avataan? Eli vasemmistossahan tää
tietysti halutaan niinku tuhota pahana pahana.
Tää on niinku pahuutta täältä pitäisi pienentää.
Toi varmaan toi tutkimus on sinänsä oikealla jäljillä, mutta
siinä on tietysti vaan osakeyhtiöitä, että sitten on
paljon muitakin muitakin yhtiöitä.
Ja toinen kysymys on se, että siinä on.
Ainoastaan niin sanottu tekniset arvot, että kukaanhan ei tunne
niinku listaamattomien yhtiöiden niinku todellista vaikka
tuloskertoimista arvoa, että siinä on pikkaisen pehmeyttä.
Mutta mutta siitähän siinä on niinku vahva viesti tästä, että
että että meillä on meidän järjestelmässä on jotain
pielessä, koska se ei synnytä vaurautta siinä mielessä kun kun
pitäisi synnyttää. Mun mielestä se on ihan linjassa
sen yleisen tilannekuvan osalta, että Suomi on jäänyt siis
pitkälle takamatkalle ja muista pohjoismaista.
Ja tietenkin se juurisyy on siis matala talouskasvu.
Silloin kun talous ei kasva niin kenenkään ansiot eivät kasva, ei
synny varallisuutta, ei listaamattomiin tai muuallekaan
samalla tahdilla kuin pitäisi. Ja tää on se keskeinen haaste.
No ehkä sitten toinen semmoinen huomio joka siitä tuli, oli
nimenomaan tää. Pieni joukko aktiivisia
merkittäviä omistajia, että niitä.
Ihmisiä jotka on tässä maassa niinku osaavaa pääomaa, jolla on
jonkun verran taloudellisia resursseja, mutta on myös ennen
kaikkea niinku osaamista kehittää yhtiöitä, niin niitä on
hyvin vähän pieni kourallinen porukka ja itse asiassa aika
niin kun homogeeninen joukko korostuneesti keski ikäisiä
miehiä tietyillä koulutustasolla, että mun
mielestä ehdottomasti suomella hyödyksi olisi, että meillä
olisi paljon enemmän sitä porukkaa joka aktiivisesti
yrittää kasvattaa yrityksiä ja se olisi myöskin vähän
erilaisempaa. Joukkue meillä olisi menestyviä
naisyrittäjiä vaikkapa paljon. Niin ja sitten tehdään.
Tää tarkoittaa niinku meidän koko kansantalouden tasolla just
sitä mitä ville sanoi, että että että tota meillä ei pääse
tuottavuus kasvamaan koska ei ole semmoisia innovaatioita
joita firmat kehittää ja rahoittaa.
Ja ja sitten se, että että kun meillä ei anneta koko
kansantalouden tasolla vaikka mennään ihan jo listattuihin
yhtiöihin niin ihmisten ei anneta vaurastua
pitkäjänteisellä omistamisella ja sitten tässä tullaan myöskin
siihen, että että. Että no tästäkin nyt varmasti
voidaan keskustella, mutta että kyllähän nyt suomessa myydään
nämä juniornit ennen ennen pois ennen kuin niistä tuli tulee
juniorneja. Ja tää tutkimus on varmaan ennen
kaikkea kun vaan niin kun hyvin erilaista kenttää kun sitä niin
kun startup kasvuyhtiöiden kenttää se on vielä sehän on
joo, mutta se on vielä vielä paljon pienempi porukka että tää
on. Tää on sitä niinku meidän
talouden selkärankaa. Siis eikö näin että melkein
puolet työllisistä oli tässä porukassa?
Joo se on järkyttävää siis 3. Prosentin harteilla on lähes
puolet niinku yksityistä työllisyydestä.
Näin tota helmikuussa tulee muuten kun sanoit selkäranka
niin semmoinen kirja ulos kun suomen selkäranka jossa on 20
yritystärinaa yrittäjistä jotka on luonut tätä vaurautta ja ja
ilo olla mukana mukana siinä kirjassa, mutta ehkä tuohon mitä
ville sanoi tuossa juuri syystä että juurisyy on niinku talouden
pitkään jatkunut nollakasvu niin mun mielestä se ei ole juurisyy
tosta. Mä oon hyvin niinku eri mieltä,
se on seuraus, juuri syy on siinä.
Mä kutsun sitä 5 veron kiilasi joka on juuri syy arvonlisävero.
Pääomatulo ansiotulovero, sivukulut, yhteisöveroja
pääomatulovero yhteensä niin kun mä ryhdyn aikana yrittäjäksi
niin mä rupesin laskemaan, että kun mä saan asiakkaalta euron,
niin paljonko siitä euroista menee näihin?
5. Mitäs luulette, että
työvaltainen palvelubisnes niin mikä mikä olisi ollut niinku?
Lopputyö kiitos siinä vaiheessa 8 erittäin hyvältä.
Siis 2 kolmasosaa asiakkaalta saadusta eurosta meni näihin ja
sitten siellä 1/3. Pitäisi niinku sitten hoitaa sen
firma ja ehkä vielä saada vähän jotain millä voi investoida
kasvuun. No sehän johtaa käytännössä
siihen, että sitten niinku välillä kun kasvetaan niin
otetaan velkaa että voidaan maksaa niitä veroja.
Eli mun mielestä tää juurisyy on tää 5 veron kiila ja nollakasvu
on sen seuraus. No varmaan.
Sekä että syy seuraussuhde menee varmaan niinku kumpaankin
suuntaan. Eli kireä verotus haittaa
talouskasvua ja talouskasvun heikkous ylläpitää kireää
verotusta. Esimerkiksi tää hallituskausi on
ollut veropolitiikkaa, jota hallituspuolueista kukaan ei
halua tehdä, vaan meidän julkisen talouden surkea tilanne
pakottaa siihen ja ikään kuin tämä surkea kansantalouden
kehitys pakottaa siihen. Onhan meillä muissakin
pohjoismaissa niinku verrattain samankaltaiset
kokonaisveroasteen, mutta verotuksen rakenne on erilainen
ja lisäksi siellä on. Siis ihan erilainen talouskasvu
suoritus ollut. Ja sitten tota tässä me tullaan
siihen harhaan nyt tavallaan, että kun me verrataan näitä
niinku verokertymä bruttokansantuotteeseen, niin me
unohdetaan esimerkiksi finanssisektorin rooli ja ja ja
varallisuuden sijoitustuotot jotka eivät tule niin kun tähän
tähän laskentaan mukaan eli tosiasiassa niin niin meillä on
varmastikin ja varmasti nyt seuraavina vuosina saatetaan
olla että ykkönen tässä kokonaisveroasteiset, että kyllä
tää tää nyt ikävä ja tää tän huolen me kaikki jaetaan ja
halutaan korjata se. Paremmaksi mutta tota.
Mutta että tää on mun mielestä se niinku suurin juurisyy.
Tohon tota ikäkysymyskseen mikä ville taisi heittää niin patrik
sä on. Tää on yllättävää että nuori
kaveri on jo listaamattoman yhtiön omistaja koska siis sehän
ei ole riskitöntä puuhaa. Sut on tuomittu nyt niinku
yrittäjäriskin kerääjäksi tästä, tiesitkö?
Sä sen. Turvaverkot meni siinä.
No joo joo no niin, mutta takaisin itse asiaan niin niin
ihan oikeasti siis ei, ei, ei meidän niinku aina puhutaan
siitä, että että kuinka julkinen talous villiksi.
Tässä näitä kuinka julkinen talous on niin alijäämäinen ja
sitten mä lässytä siitä, että kuinka kansantalous sykkii
huonosti ja ja päläpälä ei se ole, se ei nämä ole meidän niin
kuin ongelmia ne on ainoastaan vaan niinku oireita ja ja
pitkällistä seurausta siitä, että me ollaan niin
käsittämättömän valtion riippuvaisia asiassa kun asiassa
2 kolmasosaa bruttokansantuotteesta on
julkisia menoja tätä, että julkisten menojen suhde
bruttokansantuotteeseen. Reippaus on nyt yli 6 niin niin
60 pinnaa niin eihän tässä ole niinku oikeasti mitään järkeä
nimenomaan kun kun meillä meillä niinku asiassa kun asiassa niin
täysin täysin niin kun kautta linjan yhteiskunnassa niin niin
julkisella sektorilla on niin merkittävä rooli.
Ei me me ei saada talouskasvua ja me ei myöskään saada tätä
meidän julkista taloutta kuntoon jos ei me ruvetaan tähän
pureutumaan eli me ruvetaan purkamaan sitä järjestelmää.
Mä sanoisin. No siis koska se
fundamentaalinen ongelma on, että tota se on semmoista
kollektiivisia jossa niinku halutaan tätä poistaa sitä
yksityisomaisuutta, yksityistä varallisuutta, yksityistä
kulutusta siirtää se julkiselle ja jakaa se sieltä ja tää on
tietyissä rajoissa tietysti ihan hyvä, mutta tota pahimmillaan
tää illan maski ei niinku lämmitteli niinku norjan tota
sosialisteille siis siinä että siellä on joku sosialisti nainen
taisi olla paikallinen demari, joka sillä on semmoinen häpeä
seinä jossa se on listannut kaikki norjalaiset tyypit jotka
on lähtenyt karkuun sieltä koska ne laittoi semmoisen täysin
mielipuolisen tota. Omaisuusveron ja sitten laittoi
vielä exit veron siihen, että ne jää niinku tuhoutumaan ne firmat
siihen ja illan sanoa, että miten tämmöistä sosialismia voi
olla niinku euroopassa ja ja niinku että tää on aika lähellä
niinku demarien ohjelmassa taisi tulla nää molemmat.
Me ollaan OK tälle me on kasvettu tähän niinku pienestä
saakka, mutta voitaisiinko me ajatella sillä, että patrik otti
tän tota julkiset menot versus bruttokansantuote niin
tehtäisiin 2 asiaa nimetään nimetään tää sosialismi
sosialismi mittariksi. Tää on sosialismi eikö vaan?
Ja ja tuota nyt sitten ajatellaan niin että asetetaan
semmoinen tavoite, että puristetaan sosialismi alle
puoleen. Suomessa.
Siinä on. Tavoitetta taas tota
semmoiselle. Puhuttelevalla ehdottomasti
ehdottomasti tää on. Meidän voi olla meidän tota.
Ei se kanavan virallinen tavoite, mutta jos itse asiassa
me jatketaan tätä päättelyketju kauemmas niin.
Me tullaan sitten ihan niinku pohjimmaisen juurisyiden myötä
asenteisiin. Me tullaan siihen, että Suomi on
valtio vetoisesti teonllistettu. Meillä vielä miettikääpä sotien
jälkeen SKDL ja onko taustalla oli kommunistinen puolue oli
suurin puolue joka on virallisesti ohjelmassa on
tavoitteli sosialismiin siirtymistä vallankumouksen
kautta seitsemänkymmentäluvulla. Vielä demarien puolueohjelmassa
oli virallinen tavoite, että kansallistetaan finanssisektori
ja ja tota tää on niinku herrat on ollut silloin jo elossa.
Eli eli täällä. On ihan edelleen.
Historiallisista syistä. Kaikki on demareita.
Samaan aikaan ruotsissa niinku demarit puski läpi uudistuksia
jotka meillä niin kun kauhistuttaa tai kauhistutti sen
ajan kokoomuslaisia. Eli meillä on niinku tämä synkkä
vasemmistolaisen historian taakka, joka on vaikuttanut
asenteisiin täällä niinku yritteliäisyys ei ole samalla
tavalla kuin vaikka keskieuroopassa ollut niinku
arvostettua pienyrittäjyyden on ollut paljon vähemmän.
Me ollaan tämmöisten niinku isojen teollisuusyritysten,
josta on monella on valtiollinen tausta kautta teolliset juttu ja
tää mun mielestä näkyy edelleen suomessa.
Täsmälleen totta ja tota kun me samin kanssa elettiin jo silloin
seitsemänkymmentäluvulla. Me muistetaan semmoinen se,
kuinka se oli niin syvällä, että vuonna vuonna
seitsemänkymmentäkolme helsingin sanomissa oli semmoinen Otsikko,
että kokoomus luopuu markkinataloudesta.
Oikeasti ja sitten se neuvostoliitto.
Kuitenkin peruutettiin se päätös.
Tehtaankadulla kaikki juoksi annostelemalla.
Ja niin syvällä syvällä tää valtiokeskeisyys.
Se se mua hämmästyttää että. Miten niin kun vasemmalla
ajatellaan että talous pyörii tai markkinatalous varsinkin
pyörii niin kun ilman omistajia ja ilman yksityisiä tota
ohjaavia tahoja ilman aktiivisia että tota agentteja jotka niinku
ohjaa sitä ja jakaa sitä niinku. Sanna marinilta kysyttiin tota
kuntavaalien alla jossain paneelissa, että että tota, mikä
on parasta mitä voidaan tehdä yrittäjyyden eteen suomessa
hyvinvointivaltio, koska koska se pitää huolen siitä että
voidaan yrittää. Hei vaan, mutta mä haluan nyt
tehdä. Semmoisen konkreettisen
ehdotuksen tähän siis mä ja laajennan tätä niinku
listaamattomista yhtiöstä pois. Eikö me nyt voitaisi myydä ne
ville nyt vielä loppukaudella suurin osa pörssiyhtiöiden
osakkeista niinku mitä valtio omistaa pois ja sitten avataan
tää poistetaan. Nää inhouseyhtiöt kaikki pois ja
sitten sitten suurin osa kuntayhtiöistä voidaan myydä
kuntayhtiöt, ne voidaan myydä tota listaamattomille yhtiöille.
Ja sitten sitten tota kansa voi ostaa sitten näitä
pörssiosakkeita. Tai itse asiassa mä tuossa
jakaisin koska tässä joku sanoikin että siis ne firmat
myydään ulkomaille, koska meillä ei ole sitä yksityistä pääomaa
ostaa niitä niin niin tota tässä on vähän ongelma, että kun itse
asiassa toi solidiumin toimari irtisanoutui ja menikö oma
Kojamon toimariksi tota siellä ja kun pörssiarvo oli tippunut
niinku tuota huomattavasti alle mun pörssissä salkun niinku
kehityksen siis tätä huono käsi. Toki markkina arvo on sami
miettisin salkkua pieni. Jussi solidium solidiumin
markkinakehitys on niinku kymmeniä prosentteja.
Alle olisi ollut iloinen yllätys.
Kymmeniä prosentteja alalle niinku mun salkun kehityksen ja
tietysti johtuu siitä että siellä nyt ei ole ihan priimaa
kamaa. Mutta siis se että se ratkaisu
että sieltä nyt myytäisi sitten jotain niinku stake ja nestettä
ja fortumia ja sampoa ja ehkä jätetään nokiaa sinne mutta
niinku siis se paras se olisi niinku mä itse ehdotin tuossa
saksassa, että jäät aina niinku osinkoina osakesäästötili sinne
ville vauvalle vaikka tupla annos sitä osakesäästötiliä
niinku ihan vaan niinku kaikkien osakkeita meille vanhemmille
jaarille voidaan antaa sitten niinku yksinkertainen annos
vaikka seuraavan. 5 te ette tarvitse enää mitään osakkeita.
Samilla on niin iso iso salkku, että se ei tartte.
Mutta tää oli se sipilän ohjelmassa tai jonkun olemassa
oli tää niinku vauvojen osakesäästötili sinne.
Vaan selvityksestä. Ehkä se on ihan OKOK mut siis
tää on niin vakava asia. Tää on niinku tosi tärkeä mitä
patrik tuossa sanoi, että me on itse asiassa tehty nyt niin että
me on me on niin sanotusti yksityistetty väärästä päästä,
että me on tämmöistä niinku strategista infraa.
Meidän julkinen sektori tekee liiketoimintaa.
Ja sitten meillä on samaan aikaan tämmöistä hyvin arkista
2000 satakuntayhtiöitä, jotka tekee hyvin arkista.
Niin nimenomaan. Ja ja.
Ja sitten alkaa ravintoloista. Alkaen ravintoloista
kiinteistöhuollosta, siivouksesta, asuntojen
omistamisesta ihan mistä tahansa, niin niin tavallaan jos
me halutaan purkaa tätä valtiokeskeisyyttä, niin meillä
on aivan valtavat. Siis kymmeniä kymmenien
miljardien pelimerkit siinä käytössä ja tää on se tapa millä
markkinataloutta saadaan tähän maahan enemmän ja vähemmän
valtion. Sidonta, koska siinä samalla nyt
pitää ymmärtää. Mä oon ajatellut että mä
lanseeraa tämmöisen uuden uuden tota.
Sanonnan, että leikkaus ei ole leikkaus.
Leikkaus on tehottomuuden poistamista ja sama koskee nyt
sitten näitä inhouseyhtiöitä ja näitä kuntayhtiöitä, että
myöskin myöskin sitä että valtio omistaa pörssiosakkeita.
Ne pitää kaikki myydä koska samalla me poistetaan
tehottomuutta ja me annetaan kansalle mahdollisuus vaurastua.
No sanon näistä inhouseyhtiöistä, että nythän
lainsäädäntö on aika voimakkaasti uudistetaankin,
mikä johtaa siihen, että tämä sektori pienenee.
Ehdottomasti perusteltua, että valtion rooli taloudessa on
pienempi, mutta paljon isompi ongelma on juuri se, että
yksityisiä pääomia puuttuu kasvavia yrityksiä.
Laaja pohja silleen, että suomalaiset vaurastuu, että
meillä olisi nimenomaan semmoisia ihan tavallisia
työssäkäyviä suomalaisia. Ketkä sijoittaa listaamattomiin
listattuihin mihin tahansa, että meillä olisi kasvavia yrityksiä
pienistä isoja keskisuurista vielä isompia ja niin poispäin
jos katsotaan sitä joukkoa. Ruotsalaisia suuria pääomia ja
verrataan esimerkiksi heidän pörssissä niinku suurimpien
omistajien listaa, niin sehän on yksityisvetoinen.
Pääosin siellä on näitä sukuja. Siellä on isompia.
Tota listattujakin sijoittajia. Meillä ne on työeläkeyhtiöitä ja
valtio on hyvin voimakkaasti mukana ja niinku herlin taitaa
olla ainoa joka siellä niinku nousee meidän listalla siinä
että ketkä helsingin pörssissä yksityisesti toimii ja tää
kaikki kuvastaa sitä että meillä on meillä on niinku me olemme
moniongelmainen talous. Tänne tarvitaan uudistuksia
melkein kaikilla talouden sektoreilla.
Siinä ei tule auttamaan se, että jos me esimerkiksi nyt laitetaan
solidium tänään lihoiksi niin siitä menisi.
En tiedä millä tarkalla prosentilla, mutta uskallan
heittää että 70 90 pinnaa olisi ulkomaisia.
Tahoja tai työeläkeyhtiöitä, jotka ostaisi sitten selvästi
tavallaan alle markkina arvon, koska meillä ei ole kunnollista
kotimaista. Onko se pitäisikin jakaa
osinkoina kansalaisille ja se on vauvalle?
Sitten tähän tähän liittyy yksi asia ihan olennaisesti, että
tähän tota pörssiin ja pääomiin tästä on puhuttu vähän ja ja se
liittyy eläkeyhtiöihin. Me on eläkeyhtiöihin imetty
tästä pääomaköyhästä maasta kaksisataaviisikymmentä
miljardia fyrkkaa ja ja tota mitä niillä rahoilla tehdään.
Niitä rahoja sijoitetaan tällä hetkellä ennen kaikkea
ulkomaille. Miksi?
Tuottojen perusteella no tuotot ei ole kauhean hyvin ja vaan
vaan siksi, että puolet helsingin pörssiyhtiöistä on
liian pieni ja eläkeyhtiöiden sijoituskohteiksi, koska koska
ne ei voi alle 10 miljoonan tikettejä.
Elikkä yksittäisiä sijoituksia tehdä eläkeyhtiöitä on kasvanut
liian suuria tähän maahan nyt ja nyt jos käydään keskustelua
siitä, että eläkeyhtiöt pitäisi vielä yhdistää niin niin sitten
me pelataan ihan hölmöä peli, että me imetään pääoma köyhästä
maasta rahat eläkeyhtiöihin ja sijoitetaan jonnekin.
Maailmalle ne ja sitten ihmetellään niinku aivan oikein
sanoit, että miksi me ollaan pääoma köyhä maa.
Meidänhän pitäisi niinku jollain tavoin luoda se edellytys, että
eläkerahaston voidaan sijoittaa suomalaisiin PK yrityksiin
kasvuyrityksiin pienemmissä. Ratkaisu mä oon katri railin
opiskelukaverini kanssa. Tota tein tämmöisen for one day
eli rahaston eläkeratkaisun että tää on niinku siellä on kuulkaas
nyt. Kolmikanta kokoontuu tammikuussa
miettimään eläkeuudistusta niin tota se on sitä.
Uudistumisen moottori. Kolmikko saatetaankin
väisäselle, muuten siis joka ei ehkä tullut sanottua.
Niinku kanssa lupautunut tähän tähän avaan porukkaan niin kim
haluaa puhua siitä. Mutta hei mulla on.
Uudistusta. Hei minä tää on ihan äskenhän
väistämätöntä, on välttämätön tehtävä, että jos me halutaan
saada niinku pääomia ihmisille ja yrityksille suomessa kasvuun,
niin meillä on väistämättä tehtävä tää eläkejärjestelmä
semmoiset. Katsotaanko?
Semmoinen pihakierros kaikilta 3 kovaa toimenpidettä joilla
suomeen saadaan talouskasvua pääomia kertymään.
Patrik lotto. No ensimmäinen tehdään tallinnan
tunnelin. Sitten toinen asia on se, että
uudistetaan. Meidän yhteisövero pääomavero ja
sitten osinkojen vero ette myöskin ansiotulot linkitettynä
toisiin, että että se on niinku keskenään.
Sama prosentti mä voin joku jossain.
Eikö olisi avata tätä? Ehkä ehkä sitten lisää.
Kolmas asia on se, että että että kerta kaikkiaan meidän
pitää poistaa yleissitovuus irtisanomissuoja.
Sunnuntain tuplapalkka me että niinku ilman näitä kun me ollaan
yhteisvaluutasta niin jos ei tätä pakettia tehdä niin mä en
usko että tästä. Tulee yhtään.
Siinä riittää agendaa. Mun mielestä niinku meillä on
tässä jo pari sellaista ikään kuin sovittuna.
Ensimmäinen oli se sosiaalisen mittarin painaminen alle
puoleen. Mutta.
Kohta 2. Tiettyjen kuntayhtiöiden inhouse
yhtiöiden ja muiden yksityistäminen, sillä me ollaan
ja tullaan tähän ja sitten kohta 3 meidän on tää 5 veron kiila
oleellisesti pienemmäksi. Jos jos me ei niinku tehdä sitä,
niin tää kaikki muu on ihan turhaa, koska ei ole kannustimia
ja se. Edellyttää julkisten menojen
laskemista on huomattavasti, koska me ei tietenkään voida
sitä velaksi tehdä. Toinen asia, mutta niinku mutta
sehän sehän pitäisi niinku pystyä kyllä.
No. Kun otetaan noi pöydälle ja
debatoidaan. Sitten siis ensimmäinen on toi
perintöveron muuttaminen tota luovutusvoittovero ruotsin
mallin mukaan ylipäätänsä kaikkien ruotsin verorakenteiden
välitön kopioiminen tota tää on niinku no brainer se tehtiin
kaksituhattaneljä. Meillä oli ihmiset ei tiedä.
Meillä oli itse asiassa petrin kanssa pohdittiin sitä, että
meillä oli silloin 20 vuotta sitten aika lähellä
samantyyppiset yksityiset varallisuuden, suomen ja ruotsin
välillä. Nyt se on niin kun tota
sataviisikymmentä tonnia enemmän siellä ruotsissa ja mä väitän
siis tää luovutusvoitto. Veror ruotsissa ja joka niinku
helpottaa perikuntien tätä elämää todella paljon että sun
ei tarvitse ennakkoon maksaa, että perijöiden toimesta tota
tosi hahmoista jakamattomia kuolinpesien tota laskennallisia
arvoja vaan sä voit sitten vasta maksaa ne verot kun niitä
myydään sitten niin niin tää on ollut aivan mieletön byrokratian
laskija ja tavallaan viskaali kertymä jos sitä yhtään
huonontunut ruotsissa, mutta varallisuus on niinku vapautunut
ja nää niinku tavallaan omistukset tota niinku pystyy
kumuloitumaan ei tarvitse myydä ulkomaille niinku jatkaa
kumuloitumisen ja sen näkee niinku siis siis niinku tää.
Pääoman kasvu on ihan älyttömän tärkeä, että se pääsee jatkoon.
Jatkuu kymmeniä vuosia, että se ei aina niinku tökkäsi johonkin.
No tää on ilman muuta ykkönen ja sitten kakkonen niin uusista
muutoksista niin rahastoeläke eli 10% tästä 80 piste 5.
Eli 2 piste 5% pitää saada niinku rahastoeläkkeeseen jonka
sä saat itse omistaa ja mahdollisesti tätä suomalaisia
niinku rahastojen tai muidenkin rahastojen kautta sijoittaa
niinku haluat. Se tuo niinku yksityistä pääomaa
yliajan voidaan sitä prosenttia nostaa myöhemmin siitä 10%,
mutta tälleen aloitetaan ja sitten se otetaan.
Se YL uudistus pitää saada tätä. Siis mä lähtisin.
Mä antaisin vaikka sen itse asiassa solidiumin antaisin YL
tota rahaston avaamasi pääomaksi.
Nää on mun 3. No niin rohkeita mahtavia
ehdotuksia. Nopeat pienempi julkinen
sektori, joka mahdollistaa matalamman veroasteen.
Täällä monesti on tullutkin. No siellä hienojakoiset sitten
mukana on ennen kaikkea yhteisöveroa.
Ansiotuloverot ne on meidän ne isot haasteet ja
rakennemuutosperintöjää ja lahjaverosta
luovutusvoittoveron. Toinen.
Työmarkkinat edelleen näiden uudistusten jälkeen, jotka nyt
tällä hallituskaudella tehdään niin suomeen jää maailman
jäykinpien joukkoon kuuluvat työmarkkinat ja myöskin vaikka
sosiaaliturvassa mennään eteenpäin, niin myöskin
kannustinloukut aika merkittäviksi.
Eli työmarkkina ja sosiaaliturvauudistuksen ja
kolmantena nostan esille työperäisen maahanmuuton meidän
väestörakenne yksinkertaisesti on sen kaltainen, että kun alle
puolet suomalaisista on töissä. Ja koko ajan vähenevä joukko
niin kun kantasuomalaista työikäisiä ylipäätään niin ei
ole mitään muutamaa mahdollisuutta nykymaailmassa ei
niinku suorittavan työn osalta, mutta ennen kaikkea näiden
huippuosaajien osalta, että me voitaisiin merkittävästi
vaurastua ilman että tänne tulee lahjakkaita ihmisiä ahkeria
ihmisiä, tekee duunia. Ehdot pitää tietysti olla
sellaista. Sä tulet tänne vaan tekemään
töitä ja menestymään rakentaa omaa onnea, mutta nää 3 on ihan
keskeistä. No loistavia ehdotuksia
maistellaan nyt vähän tässä vielä niin tota mä mä mun
mielestä kaikki vaan toteutukset.
Mun mielestä jotenkin sellainen niin kun pitkälle samaa mieltä
niinku työmarkkinoita. Mä en näe ihan niin niin niin
niin merkityksellisenä, että mä oon yli 30 vuotta palkannut
ihmisiä ja ollut ollut tota työnantaja ja ja niinku en mä
tiedä onko sitten liian tottunut.
Mutta mutta mä en ole koskaan, enkä esimerkiksi tällä hetkellä
koe mitään ongelmaa ongelmaa niinku työsuhteissa enkä enkä
työehdoissa enkä enkä tota enkä itse asiassa näe.
Kauheasti ollut toimialalla, jossa mä oon, jossa ei ole
kansainvälinen kilpailukyky 10 toimialalla.
Jossa jossa on kova kansainvälinen me kilpaillaan
koko ajan kansainvälisten tahojen kanssa.
Mä mä en ja mä en näe niinku ole.
Mä en ole nähnyt merkitystä sillä suuresti ja ja tota että
nää muut tekijät mitä tässä on niin on paljon tärkeämpiä
tärkeämpiä, että me saadaan niinku yksityinen ja julkinen
sektori tasapainoon ja sitten nää verokysymykset, niin nää on
niinku nää nää on sellaisia. Esimerkiksi oecd, n selvitykset
osoittaa, että suomen sopia jäykkyyksiä liittyy
työmarkkinoihin. On niin kun mitä mä sanoisin.
No katsoo niin kauhean. Kaukaa on tässä nyt tota täytyy
sanoa. Siis meillähän on 10%
palkkatoive ja niinku siis perinteinen lakko vaihteeksi ei
ole laitonta lakkoa siis onnellista.
Mä annan esimerkin niinku mikä on kaikkein oudoin ratkaisu
viime kierroksella sairaanhoitajat lakkoilee ihan
oikeutetusti varmasti joissain paikoissa vaativat itselleen
lisää palkkaa tulee sopimus x prosenttia hyvin korkeat
korotukset, julkinen sektori natisee niin sitten.
Lohjan kaupungin sihteeri saa sen saman paukkuu paukkuu täysin
saman palkankorotuksen, jota hän ei ole pyytänyt, johon sillä
Lohjan kaupungilla ei ole varaa ja joka ei vaikuta mitenkään
hänen työtehtäviinsä. Hänen työtehon tuottavuuteen ei
mitään, se vaan tulee tän meidän oudon jäykän systeemin kautta ja
tää on niinku oppikirjaesimerkki siitä, mistä meidän pitäisi
päästä. Eroon sä oot oikeasti.
Mä puhun niinku yksityisen. Sektorin samahan pätee
yksityisellä sektorilla. Ei ei päde, ei päde.
Oikeasti pätee meidän hirveän on yleissitova.
Kenttä siirtää sekä työehdot. Että palkankorotukset
kasvuyritysmaan startup maailmaan tai johonkin niin.
Kun, mutta ne on taloudesta aika pieni.
Osa ne on niin ne on nyt ne on ne kasvavat.
Metallipajan vaan se. Kasvaa vai iso osa ja metalli.
Se on se työllistävä osa se mihin syntyy työpaikat niin se
on. Se on se, että mun mielestä se
ei ole niinku se kuitenkaan. Se ydin tässä ydin on on
nimenomaan tän niinku yksityisen ja julkisen sektorin suhteessa
ja sitten näissä näissä veroissa ja tässä perintöverosta on
muuten semmoinen mielenkiintoinen.
Mä kannatan tätä some ajattelua tosi paljon perintöverosta on
semmoinen mielenkiintoinen asia, että useasti sitä sanotaan, että
että sehän on vaan niinku tää perintövero ja sitten siinä on
maksuaikaa. Kun kun tästä ei ole kysymys
vaan sitten tulee kysymys millään se maksetaan se
perintövero. Sehän maksetaan niinku sillä
rahalla mikä on on yhteisöveron ja pääomatuloveron jälkeen
otettu sieltä yrityksestä ulos. Niin ja sitten tavallaan se
maksetaan etukäteen vaille jakamaton kuolinpesä niin sä
joudut omalla tota niinku periä niinku varallisuudella.
Kuitenkin jos sä mietit sen loppuun, niin sehän on moneen
kertaan verotettua jo ennen ennen kuin sitä perintöveroa
maksetaan ja sitten se pysäyttääkö.
Tietysti sen ja se missä erottuu tämmöistä likviditeettiä
haastetta. Ei ei yritys ole varallisuuden
eikä sitten ihan yksityishenkilöllä.
Juuri kuulin tämmöiseltä takuueläkkeellä kansaneläkkeellä
elävästä henkilöstä, joka oli perinyt asunnon.
Hän joutuu ottamaan velkaa. Hän ei ainakaan.
Suuri pinnaa joutuu ottamaan velkaa.
Oloinen hän vain sai asunnon perinnöksi.
Tuossa oli muuten siis jotka. Myös mä oon ottanut velkaa sitä
varten henkilökohtaisesti, että mun omistama firma on voinut
maksaa arvonlisäveroja niin tuossa.
Toinen kertaan jotka stressbacka tota linkkari jakoi siis rupea
vaikka ihmiset kirjoittaa linkedinissä.
Koska tätä siellä on sen tässä niinku bisnesihmisiä niin vähän
saadaan politiikkaa sinnekin niin se oli kirjoittanut
semmoisen tota mielipidekirjoituksen, että
siinä oli joku vassari sitten sanonut, että no se voittaa aina
kieltäytyä perinnöstä. Se oli niin naurettava niinku
typerä naiivi se kirjoitus että tavallaan et sä voi.
Jos jos on lapsia niin se menee se perintö sun lapselle ja sä et
voi lapsesi puolesta kieltäytyä se edunvalvojakaan joka sille
lapselle laitetaan sekä ei voi kieltäytyä siitä sitten
lapselle. Tulee se niinku että joku
sukutila pitää antaa valtiolle sen takia.
Niin niin ja sitten sun pitää maksaa siitä.
Vielä verot etukäteen tai sen lapsen pitää maksaa se sitten se
jakamaton kuolinpesä tappelee siitä, että kuka nyt ottaa tän
näin. Ja siis se on niinku siis se
raha on asia erikseen, joka siis saataisi tässä ruotsin
luovutusvoitto sitten anyway takaisin, mutta siis se
kuolinpesä tappelu, mikä siitä tulee että sä niinku maksat
ennakkoon sen perijän periaat maksaa ne etukäteen ja se joutuu
se kuolinpesä tappelemaan niin ruotsin välttää todella paljon
näistä. Ruotsalaisten demareiden kaipuu.
Tässä todellakin ja ja sinne tajusi kaksituhattaneljä se ja
katsokaa itse se käy. Summa siis summaava asia tästä
koko keskustelusta on se mä peruutan mun lausunnoissa tän 3
kohdan listan kanssa ja mä niinku tiivistän sen yksi
kaikilla mahdollisilla tavoilla. Mitä vähemmän valtio puuttuu
liiketoimintaan ja siihen mitä tapahtuu sen parempi eli eli
puretaan sitä sääntelyä ja mahdollistetaan liiketoiminta ei
varsinkaan myöskään sitten tueta.
Liiketoimintaa eli mä poistaisin.
Että siinä on hyvä. Saanko?
Saanko lyhyesti jatkaa tästä, että siis kun itse työskentelen
niinku koko ajan politiikan parissa niin
yhdeksänkymmentäviisi prosenttia ajasta.
Me poliitikot mietitään, että miten asioita saadaan aikaan, ei
niinkään se ole enää sillon fokuksessa, että mitä ja tätähän
rajoittaa voimakkaasti nimenomaan eduskunnan
kokoonpano. Se on keskeisin yksittäinen
asia, joka rajoittaa järkeviä talousuudistuksia suomessa, että
eduskunnasta on iso joukko ihmisiä, jotka ovat täysin
päivästäsi mieltä. He puhuu jossain tämmöisissä
tilaisuuksissa, että lisää veroja kaisaa.
Teidän määreitä suomessa. Ja ja näin ollen.
Säkin porukka näin ollen kaikki demareita.
Me kaivataan ruotsalaisia. Ja näin ollen oleellista on se,
että meidän niinku katsojat lähtee kaduille lähteä vaatimaan
sitä, että tässä maassa täytyy saada talouskasvu.
Uudistuksia lähtee levittämään tätä sanomaa.
Sitä kautta tulee se muutos. Tarvitaan vero se.
Että 4 4 ukkelia viisastelee keskenään siitä, että miten
yksittäisiä asioita pitäisi muuttaa, niin se ei mahdollista
sitä muutosta vaan se että suomessa.
Laajasti puhutaan kansankapitalismia.
Talouskasvu työllisyydestä, yritteliäisyydestä ja
arvostetaan niitä. Anna.
Mulle 20 vuotta aikaa. Ei otetaan.
Tää 1 1 1 näkökulma vielä tota. Siis mä jossain kirjoitin sillä
että meillä on 3 vaihtoehtoa jatkaa jonnekin potkimista.
Yksi mitä nytkin on tehty tai sitten tota tulla tolkkuihinsa
ja alkaa korjaamaan näitä asioita niinku nyt ja sitten
kolmas on se, että varataan troikan hotellihuoneessa niin
niin tota. Pitikö meidän seurata täällä
vaihtoehtobudjettiin? Vielä tähän loppuun tota eli eli
siis tämä. Lähdetäänkö kuitenkin tästä
varsinaisesti? Joo, mutta tää niinku lämmin
lämmin tuota tota lämmin tuulahdus tuolla tota vaihto.
Kokoomus istuu tuolla ja sami on löytänyt sisältää sisäisen
keskustalaisen me ollaan. Voidaan sisälly
vasemmistoliiton, vihreiden ja demarien.
Niin siellä on se vero. Veronkorotuslinja ja täällä on
sitten. Ettekö te just korottanut
alveja? Mut miettikää siis
vasemmistoliitto on juuri edellisviikolla ehdottanut
varallisuusveroa, veronkiristyksiä, kaikkea
mahdollista, joka on nimenomaan valtion lisää puuttumista
ihmisten elämään talouteen arkeen.
Siis meillä on edelleen merkittäviä voimia
yhteiskunnassa, jotka on sitä mieltä, että enemmän
sosialismia, enemmän näppäin ja peliin.
Ja tää on se ongelma. Tämä on se ongelma.
Tää on kuulemma liian suuret tuloerot.
Muistat, muistatteko aikaa, jos olisi näin voimakkaat erot ollut
kun. Nytten no ehkä sitä kärjistää
se, että meidän taloudellinen suoritusolu niin surkeata
silloin tietenkin kun 60 70 80 92 000 luvun alussa kakko kasvoi
voimakkaasti. Silloinhan helpompi jakaa sitä,
mutta nyt kun me ollaan oltu pitkään tilanteessa, jossa
meidän BKT on ollut kuolleen aivokäyrä, niin niin totta kai
se kiristää yhteiskunnallisesti ilmapiiriä.
Se on se niinku juurisyy tälle, että myöskin
talouspoliittisesta. Ajatelkaa, että meillä suomessa
osa ajattelee niin, että että meidän.
Talouskasvun ongelma on se, että hyvinvointiyhteiskunta on
rapautunut ja sitä varten pitää nostaa lisää veroja ja suoraan
siihen yritystoimintaan. Mun mielestä siis mun mielestä
mä kirjoitin tämmöisen mun joulukalenterit.
Ehkä tääkin pääsee muuten joulukalenteriluukku tää tää
homma niin tota ensimmäinen oli hissillä että tota siis joku
näkemys maailmasta on oikea ja joku on väärä ja tää on niinku.
Ihmisenä eli. Ei kun jos sä näet jos sä näet
tiesi jos sä näet tiessä vaikka numeron 6 ja sitten.
Teidän puolella se näyttää ysiltä, mut se se on sitten se
on oikeasti on kutonen jos se on niinku maalattu vaikka niinku
tota tän niinku meidän talon tota niinku numeroksi niin se on
kotona eikä ysi. Eli siis tää niinku perspektiivi
harha että nää niinku molemmat olisi niinku oikeita valideja
näkökulmia me vaan niinku debatoidaan että ne on molemmat
voi olla totta on on todella paljon asioita kuten esimerkiksi
absoluuttisesti niinku markkinatalous on oikein
sosialismi on. Väärin kyllä kyllä nää
mekanismit on yhteiskuntatiet. Edellisiä tosiasioita niin
pitkälle kuin yhteiskuntatieteellisiä
tosiasioita voi olla. Toki sitten pohjalla on
erilaista arvovalinta, että mehän mm.
Monesti koemme esimerkiksi oikeudenmukaisuuden sanan hyvin
eri tavalla ja se on OK, mutta ei pitäisi kiistää niinku
tosiasioita ja tosiasia esimerkiksi on se, että jos
suomeen laitetaan varallisuusvero, niin täältä
lähtee vauraita ihmisiä pois. Kuka mä haluan kysyä tän aina
kaikilta vasemmistolaisilta, että kuka hyötyi suomessa siitä,
että nalle muutti ruotsiin? Kuinka moni suomalainen hyötyi
siitä yhtään mitään nalla ja. No tota tarkkaan, varmaan just
niinku välttämättä. Haluaisi löytää.
Kapeasti löytyi 5. Hei hei mä olisi halunnut.
Muuttaa hei mä tiedän kaikki kaikki me ketkä vastustamme
sosialismia hyöty me hyttiin siitä sitä varten, että nyt
meillä on niinku näyttää. Jotain kysyttävää.
Mut hei, mutta onko onko nää nyt sitten niin että että tota
vaikka sami on tässä ihan jäljellä että on olemassa
totuuksia niin onko tää kuitenkin sellainen että
suomalainen uskoo vasta kun näkee että tullaanko me niinku
vasta pakon edessä? Niinku natoon mentiin.
Pakoon hotellihuonetta onko? Se kansa ei aina.
Tiedä ja pakko sitten tässäkin se vai vai mitä?
Pitäisi tapahtua, että kaikki? Mitä puhutaan siis heräämme ihan
tapahtumassa. Siis nyt esimerkiksi jos me
katsotaan tämän hetken demareita ja verrataan niitä 4 vuoden
takaisiin demareihin, niin onhan se aivan erilaista se puhe en
missään nimessä sano, että heidän vaihtoehto on uskottava,
mutta on se paljon uskottavampi kuin vaikkapa sanna Marin niin
demarit jossa kiellettiin jopa ongelman olemassaoloa.
Tai sitten jos katsotaan tätä kansankapitalismia.
Keskustelua, kuinka paljon meillä on nuoria vaikuttajia,
jotka puhuu aiheesta? Meillä on avattu valtava määrä
osakesäästötilejä. Meillä on ihmisiä, jotka on
markkinoilla, on kiinnostuneita. Rahasta puhutaan paljon enemmän.
Meillä on mimmit sijoittaa podcasteja, että kyllä tästä on
menty paljon eteenpäin kun verrataan sinne
seitsemänkymmentäluvun. Ihan tämmöiselle siemen tasolle.
Mutta 70 luvulla suomessa oli merkittäviä voimia, jotka niinku
tavoitteli vallankumousta, jolla siirrytään sosialistiseen
yksipuoluejärjestelmä. Mutta tääkin.
Ohjelma on niin kun yks yks avaus ja mä halusin tässä nyt.
Sanoa, että meidän nuorin jäsenen patrik itaniemian on
tota nyt täällä kauppatieteilijä.
Hänellä on niinku tärkeä kommentti joka alkuun tai alkaa
tässä niin laittakaahan kaikki katselijat ja kuulijat niinku
palautetta että mitä aiheita tässä tehdään.
Tosiaankin väisänen on lupautunut, että tuota puhumaan
mun mielestä siitä YL tuota yrittäjien eläkejärjestelmästä
ja mulla on tosiaan ollut ville valkonen, petri roininen ja
patriktaniemi täällä ja mä ehdotan, että tota teillä on
tuota vähän rauhallisemmissa, niin jos petri ja.
Villen kanssa sitten jatketaan vielä tuolla sisäpiirin puolella
näistä aiheista ja olisiko sitten tota löytyisiköhän meillä
tämmöinen niinku aseveljien akseli on vähän väärä, mutta
tota. Jatketaan.
Meillä on melkein seuraava hallituksen ohjelma koossa.
Kohta alkaa olla nyt hei katsojille sen verran että.
Levittäkää markkinatalouden ja ilosanomaa.
Se on teistä kiinni. Mitäs?
No niin, kiitoksia. Hyvät herrat ja jatkettiin.
Kiitos sami moi.