Tulojen ja varallisuuden tasapäistäminen suomalaiset
tykkää paljon enemmän kuin nää muut muut pohjoismaat, että se
on tämmöistä vähän ehkä pehmeämpää ymmärrystä siitä,
että miten tää talous toimii ja ja mitä ehkä niinku hyötyä voisi
olla siitä, että että kertyy niitä kotimaisia pääomia
suomessa keskimäärin kotitalouden lause 40 pinnaa. 40
pinnaa talletuksissa kun tää vastaava luku on taas sitten
ruotsissa ja tanskassa vaan 20 se isoin ero tulee
listaamattomista osakkeista eli osakkeista listaamattomista
yrityksessä joka kanssa kertoo tätä tarinaa siitä, että että se
on että siellä pörssin ulkopuolella listaamattomista
yrityksessä tapahtuu ruotsissa ja tanskassa jotain mitä ei
tunnu tapahtuvan suomessa. No niin tervetuloa tänne
neuvottelija kanavalle. Mulla on vieraana aalto
yliopiston omistajuuden professori samuli.
Nyt fer menikö oikein? Joo ei ole mark knopfler
kuitenkaan ei tai tai johonkin ihmeen laittaisi LN että toi tai
mikä tuon niin kuin nimen taustalla.
Onko se saksalaisperäinen saksalaisperäinen?
Joo saksalainen nimi mun isoisä oli saksalainen ja sä tuut tänne
tota professuuriin tuolta maailmalta vähän samoja maita
mitä itsekin oon ollut. Ilmeisesti lontoo ja oslo nää
sun viimeistään paikat opetit ja tutkit.
Oliko ne? Liittyykö ne tähän omistamiseen?
No mä oon rahoituksen laitoksella täällä aalto
yliopistolla ettää rahoituksen. Proffa on ollut aikaisemmin,
että tällä tieteenalalla on ollut näkyykö varallisuus
lontoossa ja oslossa enemmän kuin suomessa.
No kyllä joo, kyllähän lontoo lontoossa nyt ehkä erityisesti
kyllä norjassakin asuttiin siellä semmoisessa paikassa,
jossa tota näkyi satama siinä ikkunasta, niin kyllä niitä
veneitä katsellessaan ehkä tuli todettua ihan.
Nopeasti se, että tää on aika paljon varakkaampi mua.
Joo mä olin kanssa nordic justiin toimari niin se oli
norjalainen firma niin kävin pyörii niin kyllä ne ihan oli
oli tuota tämä sarja on hauska niin kuin norjassa niin kertoo
vähän siitä varallisuudesta ja lontoossa sitten mä muistan kun
mä olin kyydissä niin mun analyytikko.
Tanskalainen kaveri muuten niin ajeli porschella töihin että
tota SUOMI pojasta vähän vähän tota köyhältä ja silloin mutta
nyt voisi puhua tästä niinku omistajuudesta.
Ja tosiaan mun yritys translink corporate finance niin tota myös
tuki pienellä summalla tän professuurin perustamista kun
jotenkin tuntuu että vähän ollaan tämmöinen.
Köyhä tai tai jotenkin aihe joka joka suomessa on niinku jäänyt
paitsi. Oletko ehkä samaa mieltä?
Oon joo oon kyllä meistä just puhutaan aika vähän loppujen
lopuksi se mun mielestä siitä pitäisi puhua paljon enemmän,
että että se on kuitenkin se. Ikään kuin kansantalouden
peruskivi omistajat ja ne yritykset, joita omistajat
omistaa niin niin niin sieltähän ne hyvinvointipalvelutkin sitten
lopulta lopulta tota rahoitetaan verojen kautta, niin kyllä
varmaan omistaisi tai omistajuudesta pitäisi välittää
paljon nähdä onko toi niinku tavallaan omistaja omistaminen
filosofisena teemana. Sähän voit omistaa muutakin kuin
yritysten asuntosi ja. Auto sija mutta tai voit lisätä
niitä niin onko se tavallaan kuinka kuinka jatkumo tavallaan
asioita mitä voit omistaa. Niin no omistamistaan nyt on
ihan kaikkialla ja se nyt on varmaan tämmöinen ihan.
En mä tiedä miten sitä pitäisi kutsua.
Perusihmisoikeus tai jotain jotain, mutta tota ehkä nyt jos
ajattelee tässä yrityskentässä, niin kyllä mä niinku ajattelen
omistamista. Ehkä eniten arvonluonti.
Arvonluontiinä. Että että hyvä omistaja luo
arvoa on omistaja. Voi voi sitten tietysti tuotakin
arvoa, että että sitä sitä kautta mä ehkä lähtisin
määrittelemään, että mitä se omistajuus on.
Joo eli omistaja on tietynlaista niinku upside.
Mietin siis tätä tavallaan, että koska se osakkeenomistaja saa
yrityksen kokonaisarvosta sen. Osa mikä menee vieraan pääoman
yli, niin niin tavallaan siinä on tietynlainen niinku
optionaalisuus että on kaikki upside on mutta sitten rajattu
downside sillä limited liability tai osakeyhtiömuodossa niin onko
se kiinnostava ominaisuus? No se onhan se totta kai
kiinnostava tietysti siinä on. Tietysti siinä on se, että että
että omistaja on siellä kuitenkin viimeisenä.
Viimeisenä tota saamassa firmasta yhtään mitään, että
että sekin on ehkä niinku keskeinen tämmöinen omistaja
omistajuuden ominaisuus, että sitä ennen tulee kaikki muut
sidosryhmät, johtajat, työntekijät ja ja velkojat.
No sitten toi. Tosiaan mä oon paljon itse
konkreettisesti kun tuli mainittu jo töissä niin
tietenkin tämmöistä varallisuusarviointia niin
paljon jakanut sitä ja siitä tulee ehkä vähän niin kuin
lohduttomanmpikin kuva kun on tästä suomalaisten niinku
matalasta omistajuudesta. Mutta onko onko näin, että
suomalaiset kuitenkin on? Länsi euroopassa niinku melko
vähävaraisia omistajia. Jos katsotaan sitä että kuinka
paljon suomalaisilla ja nyt puhutaan kotitalouksista että
kuinka paljon heillä on varallisuutta niin niin jos
katsotaan kansantalouden. Tilinpitoa ihan virallisia
tilastoja putsataan sieltä eläke eläkevarat pois niin SUOMI tulee
pahnanpohjimmaisena kaikista 4 4 pohjoismaisesta 4 pohjoismaasta
siis SUOMI, ruotsi, tanska ja norja oslo tai tai norja.
Näyttää siis kuitenkin vähän yllättäen kun ne on sen 1000
miljardin öljyrahasto kanssa retostella niin näyttää olevan
kuitenkin suomen kanssa vähän siellä alakategoria ja sitten
tanska ja ruotsi on siellä yläkerrassa.
Se on ihan totta, että niinku SUOMI ja norja näyttää paljon
paljon paljon niin kun. Öö samanlaiset on on on
samannäköisiä verrattuna taas sitten tota ruotsiin, ruotsiin
ja tanskaan että ruotsiin ja tanskaan ikään kuin omassa
liigassaan. SUOMI ja norja on suurin
piirtein suurin piirtein samannäköisiä.
Sitä voi ehkä vähän pohtia, että mistä se johtuu että että että
että norja taas. Norja on on on maa, joka on
ollut köyhä hyvin pitkään ennen kuin yli yli varallisuutta tuli
ja ja tota se yli varallisuus nyt oho sitten ei ole ihan
hirveästi kuitenkaan aikaa aikaa kun kun se on.
Kun sitä on kehitetty ja ja siinähän se idea on ollut aina
se, että että että sitä ei ihan suoraan päästetä kansalaisten
tileille kansantalouteen vaan vaan vaan kerätään sitä sinne
ylirahastoon että. Että, että siinä mielessä ehkä
se niinku tietyllä tavalla se historia norjassa on samanlainen
kuin suomessa että että suomikaan ei.
Ei ei ole ehkä tämmöinen maa jossa.
On ollut pitkään omistamiseen omistamiseen ja vaurastumisen
historia, että se on kuitenkin niinku jos tää.
Isoa kuvaa katsoo niin ei suht. Aa suht uusi juttu ja suomessa
on myös ollut se. Ehkä erityispiirre, että
valtiolla on ollut hirveän hirveän niin iso rooli ja ja ja
sitten taas. Ehkä suuryrityksilläkin on ollut
isompi rooli, että paljon vähemmän löytyy semmoista niinku
PK yritystä. Tää saksalainen mittailla stand
ajatus ajatus niin sellaista löytyy suomesta paljon vähemmän
vähemmän kuin ehkä sitten. Ruotsista, ruotsista ja
tanskasta tanskasta, että tota siinä mielessä niinku norja ja
SUOMI on on on aika lailla saman saman oloisia oloisia ja
ruotsia. Tanska on sitten.
Hyvin erilaisia. Joo sitten tää
rahoitusvarallisuus näy. Kiitos olevan niinku vähän
poikkeavaa, että SUOMI ja norja on siellä tuota alle 100 t ja
sitten tota tanska ja ruotsi yli sataviisikymmentä tonnia ja eikö
niin että se tavallaan vähän varovaisempaa myös tämä
rahoitusvarallisuus on niin kun allokointi on joo suomessa
semmoinen 40 pinnaa rahoitus varallisuudesta.
Jos me katsotaan rahoitusvarallisuus että eli
siis listatut osakkeet, listaamattomat osakkeet,
talletukset, rahastot nää niinku 4.
Arvopaperiluokkaa ja suomessa suomessa keskimäärin
kotitaloudella on se 40 pinnaa. 40 pinnaa talletuksissa kun tää
vastaava luku on taas sitten ruotsissa ja tanskassa vaan 20
se isoin ero tulee listaamattomista osakkeista eli
osakkeista listaamattomista yrityksessä joka kanssa kertoo
tätä tarinaa siitä, että että se on että siellä pörssin
ulkopuolella listaamattomista yrityksessä tapahtuu ruotsissa
ja tanskassa jotain mitä ei tunnu tapahtuvan suomessa.
Ja toi on nyt kun tässä on vaalit niin kauheasti manataan
sitä, että meillä on kuitenkin aika pieni niin kun.
Listaamattomien yritysten osinkoverotusta tiettyjä niinku
rajaan asti ja substanssiarvoperusteinen osinko
on niinku melko kohtuullinen ja selkeisiin sitten nousee kyllä
tai 30% mikä meillä on pääomavero on itse asiassa kyllä
euroopan ihan kärkipäätä, mutta sitten siellä huojennuspäässä on
matala, mutta onkohan niillä sitten jotain family office tai
tota vai olisiko ne kiinteistösijoituksista vai
oletko ehtinyt sitä tutkia mitä nää muut pohjoismaat tekee
listaamattomista päässä tanskassa on paljon PK
yrityksiä, että siellä on niitä huomattavasti paljon enemmän
kuin suomessa, että että ylipäätään.
Muissa pohjoismaissa, jos katsotaan yritysten lukumäärää,
niin niin yrityksiä on per capita paljon enemmän kuin
suomessa, että Suomi on oikeastaan se ainoa maa näistä
4, joissa joissa niitä on vähemmän muissa se on suurin
piirtein saman verran. Joo ja laitetaan tuosta
statistik. Niin täytä työllistävien
yritysten määrä on tässä koronataa hallituksen kauden
loppukaudella niinku tippunut aika huolestuttavasti, että
osahan on varmaan niitä jotain ravintoloita sun muita, joita
nyt muutenkin lopetellaan. Mutta tota se trendi on kyllä
vähän nihkeä meillä joo ja sitten toi pörssikaan ei
oikeastaan tuo pelastus tämä. Itse olin vähän siinä luulossa,
että itsestään niinku First North markkina myötä SUOMI on
niin kun voittanut tanskan ja ja koputtelee norjaa, mutta näyttää
vähän siltä että ollaan. Ollaan kuitenkin hyödytty,
ruotsihan on niinku. Euroopan paras päivä markkina
per capita suhteessa, että se se on niinku aika aika hankala,
mutta ilmeisesti pörssikin nyt ei ole ihan ihan niin kun tuota
kovin vahva suomessa jos nyt katsoo ruotsia joka tosiaan on
on on tosi vauva pääomamarkkina, mutta mutta kuitenkin pohjoismaa
ja hyvinvointivaltioita mun mielestä niinku voi voidaan
kuitenkin siitä siitä huolimatta tehdä näitä vertailuja, niin
siellä on semmoinen 800 listaa yritystä suomessa parisataa.
SUOMI ja ruotsi. Huoltoa suomea on suurin
piirtein puolet ruotsista. Jos katsotaan väestöä niin niin
se suhdeluku mikä on niinku pörssilistattu ja yritysten
määrässä versus niinku populaatiossa niin sehän ei
niinku ne ei puhu samaa kieltä että että että että.
Erityisesti ruotsiin verrattuna, mutta myös myös tota.
Norjaan verrattuna niin meillä on aika vähän pörssilistattuja
yrityksiä ja ja sitten toki niiden markkina arvo on myös
aika pieni verrattuna BKT tässä nyt niinku norjaan poikkeus,
mutta mutta se poikkeus tulee tulee vaan siitä että että
norjassa sattumoisin toi BKT on aika paljon isompi kuin suomessa
niin tota pörssin markkina arvo on suurin piirtein sama joo eli
siis niinku listaamattomista karsitaan listatuissa karsitaan
ja sitten vielä ollaan vähän tytäryhtiötalous sillain että
sieltä on mieluummin tuota. Pankkitilille jos sitä voi nyt
sijoittaa edes kutsua, että nythän inflaation oloissa se
menetät niin kun reaalisesti aika paljon sitä eli ei oteta
sitä riskiä mitä mitä muuttaa ja se luo sitten epäilivissä
yttelee sijoituksissa koska on vähemmän vaihtoehtoisia
sijoittajia niin joutuu joutuu tekemään enemmän työtä että saa
tavallaan vaikka osakeanteja kasaan.
Suomessa kun muistat ohjelmassa joo ja sitten ei ole hirveästi
lohko lohtua eli tota ollaan vähän laiskoja ja ehkä
talousosaamisen jäljessä etteikö tämmöistä tutkimusta löydy
vielä. Joo talousosaamista on vähän.
Ehkä vaikea mitata, että että se on aika monitahoinen juttu,
mutta se mitä kansainvälisessä kansainvälisiä vertailuja on
tehty niin. Niin jos kysytään ihan tällaisia
perustalouskäsitteet niin kun korkoa korolle inflaatio
hajauttaminen tällaisia asioita, joissa on ihan selkeä selkeä,
oikein tai väärin vastaus ja tehdään tää ympäri maailmaa
tämmöinen kysely, niin kysely, niin SUOMI sijoittuu siinä
näistä 4 maasta ehdottomasti huonoiten nää 3 muuta maata
norja tanska, ruotsi. Ihan maailman parhaita.
Jos katsotaan tällaisia käsitteitä niinku korkoa
korolle, inflaation hajauttaminen ja ja SUOMI tulee
vasta siellä suurempi eteen. 10. Toi on tuollaista ikään kuin
miksikä sitä nyt kutsuisi kovaa talousosaamista, mutta sitten
jos katsotaan. Katsotaan ehkä vähän.
Pehmeämpää talousosaamista katsotaan sitä, että että
minkälaisia uskomuksia taloudellisia uskomuksia
suomalaisilla on, niin niin suomalaisilla.
Kaikista näistä 4 pohjoismaista ne on ehdottomasti ehdottomasti.
Eniten ikään kuin markkinatalousvastaisia eli
suhtaudutaan markkinatalouteen. Aika epäilevästi mun mielestä,
niinku ihan hurjien hurjien juttu mikä siellä näkyy on se
että että suomalaiset suhtautuu kilpailuun.
Epäilevästi eli eli kilpailu nähdään paljon haitallisempaa
kuin muissa pohjoismaissa ja ja toive on itse asiassa
tällaisista, niinku talous uskomus väitteistä.
Mitä näistä tällaisessa kansainvälisessä
kansainvälisessä vertailussa on, niin se se ero on suuri, että
että että kyllä se kertoo jotain siitä, että että ettei ehkä niin
kun ymmärretä sitä, että miten tämmöinen nykyaikainen
markkinatalous toimii mitkä on niinku hyviä juttuja mitkä on
huonoja juttuja. Joo, toi on kyllä
huolestuttavaa. Jotenkin tuntuu, että se
julkisen sektorin roolikin nähdään.
Vähän kierosti, että koetaan niinku huonon hyvänä asiana,
että jos luodaan vaikka alueellinen monopoli julkiselle
tota terveydenhuollolle ja sitten se on niinku kauhean
negatiivinen asia jos sinne toivottaisiin niinku yksityistä
kilpailua sinne markkinalle. Ja tavallaan ihan vaan sen voisi
koska siellä joku mahdollisesti. Tekee jotain sijoitustuottoja
tässä kilpailussa, vaikka se mahdollisesti loppupalvelun
käyttäjä saisi niinku halvemmalla sen tuotteensa tai
tai tota paremmalla laadulla, että toi nyt tuntuu jotenkin
mulle hyvin käsittämättömältä toi toi vertailu että ihmiset
jotenkin kokee sen. Taustalla olevan omistaja niin
intentio niinku jotenkin niinku negatiivisena lisäarvona sille
palvelulle, mikä ei ei pitäisi niinku olla kovin merkittävä
asia jos ei hinta ja laatu on siis parempi.
Joo joo, mutta tota ehkä sitten niin kun.
Öö tota hyvänä puolena niin näissä on kuitenkin niin kun
jonkin verran edistetty ollaan viime hallitus tai tällä
hallituskaudella otettu toi osakesäästötili käyttöön
generoinut miljardin verran pääomaa ja jonkin verran tuonut
sitä sijoittamisen kulttuuria. Ja ja mutta olisiko sitten ihan
tavallaan? Ootko perustunut tämmöiseen niin
kun tätä tuuppausteoria teoria siitähän saatiin nobelin, että
tavallaan pystyisikö? Näihin luomaan semmoisia hyviä
käytäntöjä että ihmisille. Vaikka olen ehdotettu, että
vaikka jotain ensimmäinen lapsilisä laitettaisi niinku
kuluu tehokkaisiin indeksirahastoihin tai jotain
tämmöistä, että niin siis osakesäästötilin on valtavan
hyvä juttu että että se oli. Muistan kun aikanaan lähdin
suomesta ja siitä on nyt aika monta vuotta melkein 15 vuotta
niin tota jos silloin muistan kirjoittaja kirjoittaa niin
johonkin kolumneja aiheestaan, että tämmöinen pitäisi saada.
Että aika kauan kauan kauan kauan se on ollut pöydällä
ainakin ainakin joissain piireissä suomessa ollaan niinku
pohdittu sitä, että tämmöinen pitäisi saada ja ja nyt se
vihdoin viimein saatiin ja se on tietysti hyvä juttu.
Siinä nyt tietysti on omat ongelmansa ja sitten voisi
kehittää. Ei ole ollenkaan selvää miksi
pitää olla tämmöinen raja. Rajaa sijoitetulle pääomalle.
Sitä voisi ehkä ajatella ajatella sitten niin, että että
voisiko se rajan? Jos siellä joku raja täytyy
olla, niin voisiko se raja sitten olla vaikka joku
vuotuinen sijoitus summa tai jotain vastaavaa siihen siihen
voisi myös pohtia sitä, että että mitä instrumentteja sinne
tilille saa saa laittaa että tota tällä hetkellähän se on
vaan osakkeita että tietysti hajautusnäkökulmasta sitä niinku
pohtii pohtii sitä että pitäisikö sallia ihmisten
säästää pitkäaikaisesti myös rahastoihin, että ennen
kuitenkin kuitenkin hajautus mielessä paljon paljon parempia.
Tää sun mainitsema tota. Ehdotusta sitä.
Aah. Osakkeista ei tiskaukseen
tyyliin niin 3 lapsen isänä. Mun täytyy kyllä sanoa, että
että se ensimmäinen asia jota siinä lapsen syntymän kohdalla
miettii niin ei välttämättä ole pitkäaikainen sijoittaminen ja
säästäminen ja se ehkä osu niin kun ihan siihen oikeaan oikeaan
kohtaan elämään elämää siinä mielessä, että yritettäisiin
saada ihmisiä kiinnostumaan, kiinnostumaan tämmöisestä
pitkäaikaisesta säästämisestä omistamisesta.
Musta mutta että? Varmaan se iso iso paikka missä
olisi tehtävää niin niin on. On suomalainen eläkejärjestelmä
että että että suomessa. Yksilöllä ei ole minkäänlaista
kosketusta siihen eläkesäästämiseen.
Joka on taas sitten hyvin hyvin erilaista verrattuna nyt vaikka
ruotsiin. Jossa jossa.
Joka kuukausi säästä. Onko se nyt 2 ja puoli
prosenttia palkastasi näille yksilölle yksilöllisille
tileille? Ruotsissahan tän päälle on myös
sitten työeläkejärjestelmä, jossa jossa riippuen nyt
työnantajasta niin voi olla mahdollista myös että sulla on
siellä tällainen tili johon säästät.
Säästät eläkettä ja päätät sijoituskohteesta norjassa.
Sama juttu. Tanskasta tanskasta nyt en tunne
tanskaa. En tunne tässä tässä mielessä.
Mielessä paljon, mutta tota. Mutta SUOMI nyt kuitenkin on on
on on sellainen maa, jossa me ollaan päätetty, että tää
keskitetty järjestelmä, jossa ihmisillä ei ole mitään
kosketusta eläkesäästämiseen, on jollain tavalla se paras
mahdollinen ja ja jos sitä. Tuplaamista jossain voisi tehdä
niin sitä tuollaista varmaan olisi paljon tehtävää.
Joo, samaa mieltä. Kyllä se tavallaan ihan niinku
koulutuksena olisi. Hyvä että sä saisit sen tosiaan
2 ja puolia niin ei ole mitään niin tota prosenttia
kokonaisuudesta, niin tavallaan voisit siellä niinku vähän
kantakaa pään kautta oppia että laitetaanpa vaikka jenkki
indeksirahastoihin. Tää niin hyvin menee ja noista
ehkä 2 aikaisemmasta pointissa osakesijoitusten rahoitus tai
sijoitustili on mun mielestä niinku mainio, koska mä aina
itse niinku vetänyt niinku rahastoilla ja nolla minimoida.
Kuluja että ottanut vaan tuota hyvälaatuista tota yleisindeksiä
riskiä tai asettiriskiä niin se on mulle hauska pelipaikka kun
kerrankin voi omistaa ja tai microsoftia tai tai muita niinku
suoraan, jota mä en muuten tavallaan niinku tulisi
mieleenkään sijoittaa yksittäisiin osakkeisiin niin
sen kautta mä se on tuonut mulle ihan uuden uuden haasteen, että
miten löytää mahdollisia kasvu osakkeita sitten tavallaan tää
lapsille säästäminen niin mähän mä oon tota laittanut aina sen
on noin 80 kuussa saa laittaa se on se verraton. 3 vuoden aikana
saanut 4 ja puoli tonnia 5 t antaa niin siitä tulee toi niin
mä oon aina tehnyt näin ja kaikki mun mun tuota 5 lasta on
saanut ihan merkittävän tuota potin osakkeita tätä kautta että
suosittelen vaan kaikille pistää sen niinku
automaattiverotuksella sen 86 per lapsi niin tota siellä se
sitten 5 vuoden päästä huomaat että täällähän on ihan oikeata
rahaa että kyllä eli eli semmoisen henkilökohtaisen niin
kun ryhtiliikkeen voi voi ja kannattaa tehdä.
Öö joo mutta tota sitten täällä instituutiopuolella mulla on oma
hodari ja ja sen kautta mä oon sijoittanut tuota sekä venture
capital että protection luokkaa, mutta täähän on hyvin
harvinaista suomesta niin voisi vähän pohtia myös sitten että
onko. Tosiaan mä aikoinaan niinku
suomeni tanskan ohi näissä tota protect sijoituksissa.
Me nyt ollaan nämä niissäkin nyt sitten päädytty pahnan
pohjimmaiseksi asiassa jos katsoo näitä 4 maata niin niin
pääoma sijoittaa mihin näin siis kuinka paljon pääomasijoittajat
tekee sijoituksia vuodessa? Niin jos me katsotaan kotimaisia
pääomasijoittajia 4 maassa näissä 4 maassa joista nyt tässä
on puhuttu niin niin SUOMI tulee siellä viimeisenä.
Jos me katsotaan sitä kohdeyrityksen kotimaata eli eli
sallitaan tai otetaan mukaan myös ulkomaalaiset uk.
Maallisten pääomasijoittajien tekemät sijoitukset.
Niin sitten nää erot on vähän vähän tasaisempia, mutta
sielläkin SUOMI tulee kuitenkin kuitenkin viimeisenä, että että
että sitä nyt voi tietysti pohtia, että mistä se johtuu.
Ei se varmaan johdu siitä, että meillä ei ole niinku riittävästi
rahaa ja riittävästi hyviä pääomasijoittaja.
Mä luulen että se on enemmän enemmän ehkä kiinni siitä, että
ei ole vaan hyviä ideoita ei ole hyviä kohteita ja ja ja ja se
palaa tähän tähän tähän pointtiin, mikä oli aikaisemmin
että että tota että että meillä vaan on yrityksiä aika vähän,
varsinkin sitten semmoisia. Kasvuyrityksiä 7 pinnaa
suomalaisesta PK yrityksestä sanoo, että he on voimakkaasti
kasvuhakuisia että se ei. Se ei ole kovin kovin iso luku
sekään. Joo pieni toivon pilkahdus
tuolla, että tavallaan tässä niin kun sheila pcllä vaiheessa
meillä on siis tota melko hyvin ne ulkomaalaiset, sitten
Venezuelan sijoittajat löytää suomesta jotain niinku
ohjelmistoyrityksiä tai muita skaalattavissa firmoja, että se
se ei ole ihan niin lohduton kuin melkein kaikki nää sun
graafit että jotain toivoa, mutta siitäkin sekin osoittaa
sitä, että tää niinku alkuvaiheen kasvu.
On joten kuten hanskassa, mutta sitten loppuu päähän, mutta ei
usko tai kasvuhakuisuus ja kun päästään siihen niinku
lähellekään sitä mitä standardia niin joku siinä niinku tökkii
meidän mentaalimaisemassa. Jos tää on usein sanotaan että
että että se se kasvu pysähtyy johonkin johonkin ja mä en mä en
oikein itse tiedä että mikä se ongelma siinä on, mutta tota
tätä sanotaan joo mutta tota on siinä nyt varmaan verokiila mä
oon nyt itse katsonut niin tota meillä on siis varsinkin
vähänkin korkeammista tuolla lukiossa on niinku tosi kovat
niinku palkkatulon verokiila. Sitten vaikka pääomaveroasteet
niin vaikka sanotaan koska ne meidän palkkatuloveron
marginaaliasteet on niin korkeita, siis luokkaa
viisikymmentäkahdeksan prosenttia pahimmillaan niin
tota niin se kolmekymmentäneljä kuulostaa pieneltä, mutta sekään
ei ole kansainvälisesti minkään niinku pieni luku, että se on
niinku euroopan kolmonen tällä hetkellä ainakin yksi yksi
niinku statistiikat mukaan että että siis sitä ei mun mielestä
oikein niinku ymmärretä että nää niinku 2 eri luokkaa tää
ansiotulo ja sitten pääomatulo ja jotenkin somessa nekin
yhdistetään sillä, että se olisi jotenkin kauhea.
Kauhean niinku vähän verotettua se pääoma meille pois lukien
ehkä tää niinku yksityisten osakeyhtiön niin kun tuota
ensimmäinen osinko jos sulla on substanssia siellä olkkarissa
joka on kohtuullinen, mutta siinä mielessä kyllähän kyllähän
tää niinku tää osinko osinkoverotuslistaa mutta myös
yrityksissä niinku. Kyllä näillä niin kun luvuilla
että sillä mitä mitä katsotaan. Miten nyt katsotaan, että
yritysten lukumäärää ja ja pääomasijat sijoitusten määrää
ja muuta niin niin. Ottaen huomioon kuinka iso juttu
se on perustaa yritys panna kaikki munat munat siihen yksi
koriin korjauta ja isoja henkilökohtaista riskiä niin
kyllä varmaan niinku verojärjestelmä järjestelmässä
jotain kannustimia tällaiseen toimintaan kannattaisi olla, kun
se on kuitenkin sellaista yhteisen hyvän eteen eteen
tehtyä tehtyä työtä, että että että mä en olisi niinku ainakaan
en, en en voi tunnustautua, ole ole olevani tosi huolissani
siitä, että tällaisia tällaisia eroja tässä verojärjestelmässä
on. Että, että että kyllä
yrittäjyyteen ruumista kuten pitää kannustaa, mutta toi vero
ei ole niinku ihan sun core tutkimusaluetta.
Siinä on muuten siis semmoinen historia kuulijoille ja
katsojille, että tota meillä oli tota ton yhdeksänkymmentäluvun
laman jälkeen luotiin semmoinen avoin finaali jossa yhdistettiin
toi yhteisövero ja tavallaan niinku osakkeenomistajavero yksi
yksi putkeen jossa sait niinku huojennuksen siitä yhtiön
maksamasta verosta niin sen loi niinku hirveän pääoman muodostus
boostin suomeen, mutta sitten tuota jostain kumman syystä
sitten. Tuota lipposen on hallituksen
saakka mennessä. Sitten se poistettiin ja
tavallaan luotiin niinku edelliset kiilat sinänsä.
Siis toi yhteisöveron 20 ei ole erityisen niinku paha
kansainvälisessä vertailussa, mutta se tavallaan kumuloituva
vaikutus siitä, että joka joka tota kassavirralla on oma oma
vero niin se on on niinku kyllä hidastava ja sitten se loi
tämmöisen keinotekoisen rajan tuota listattujen ja
listaamattomien firmojen välillä, joka on de facto sitten
tavallaan niinku listautumiskynnys, koska tietyt
yritykset joutuu maksamaan enemmän niinku.
Veroa, kun ne muuttaa statusta listan listaamattomista
listauksia, että siinä tulee tämmöisiä niinku vähän jatkuvuus
ongelmia toki toki joo mutta tota.
No mitäs tälle voisi tehdä? Oletko?
Oletko tavallaan saanut toimeksiannon miettiä, että
miten omistajuutta voisi kehittää?
Sitten nää ei mulla toimeksiantoja varsinaisesti
ole, että tässähän mennään nyt akateemisen maailman akateemisen
maailman tota ehdoilla ehdoilla. Tässäkin tässä professuurista,
mutta tota. Nää nää nää on tosi vaikeita
kysymyksiä että että että jos sä ajattelet omistajuutta niin niin
sehän on sellaista että se ei muu.
Se muuttuu hyvin hitaasti että että että.
Ja sitten siinä on toinen kysymys on toinen asia kanssa,
mikä kannattaa pitää. Mielessä on se että että jos
mennään takaisin tähän pääomien kertymiseen varallisuuden
kertymiseen vaurastumiseen, niin sekin on semmoinen.
Tosi hidas prosessi ja ja nyt jos me ajatellaan suomea versus
muut pohjoismaat, me ollaan nyt takamatkalla.
Jos me halutaan. Halutaan tätä.
Varallisuutta vielä enemmän. Tässä kerryttää ja halutaan
kuroa näitä näitä eroja umpeen, niin sehän tarkoittaa sitä, että
että meidän pitäisi. Ikään kuin kansakuntana saada
paljon korkeampaa tuottoa tälle pääomalle mitä meillä nyt on,
kun muut verrokkimaat ja ei se ei se nyt ihan siltä näytä, että
tällä hetkellä tällä hetkellä se olisi.
Se olisi realistista, mutta ehkä se pointti tässä nyt on se, että
että koska tää on niin hitaasti muuttuvaa.
Niin jos jos tää tähän teemaan liittyvät asiat nähdään
ongelmana niin niin sitten niihin pitäisi puuttua niin kun
about nyt koska koska nää erot vaan ne jatkaa kasvamistaan.
Jos otat enemmän riskiä, saat enemmän tuottoa pitkällä
aikavälillä. Me tiedetään, tiedetään mitä,
mitä siitä seuraa varallisuuden kertymiseen ja ja ja tällä
hetkellä, jos me katsotaan sitä. Suomalaisten aa omistamista,
sijoittamista, säästämistä, niin se, että siellä on niin paljon
talletuksia versus versus ikään kuin tämmöisiä riskisijoituksia.
Siellä vaan tarkoittaa että nää tuotot tulee laahaamaan koko
ajan jäljessä ja se tulee näkymään siinä, että että sitä
pääomaa kertyy vaan vähemmän. Jos nyt suljetaan
säästämiskanava kokonaan pois tästä keskustelusta, joka nyt
oli sitten ihan eri juttu. Mutta mutta tota jotain
tarvitsisi tehdä ja about nyt. No onko tavallaan tästä mitä?
Pian sijoittaja voisi tehdä yksi.
On siis tää laitat sen 80 täällä.
Itse asiassa tota melkein sataseen saa laittaa per lapsi
niin laitat vetämään niin niin eikö eikö se ole niinku
tämmöisiä tota harjaa hajautus se on se oli näitä niinku
järkeviä asioita että pitää ja tämmöinen niinku kuluu tehokas
indeksirahasto eikö se täytä niinku 2 hyvän sijoituksen
kriteeriä? Totta kai niin niin tää voi
miten ihmiset voi tehdä että laittaa vaikka kuukausitilaston
mieluiten ehkä jo vaikka lapselleen koska se silloin se
ulkoistat tavallaan sen henkisen sijoittamisen tuskan.
Eli ei ole niin tarve, joka pikku katsoa että miten se
menee, että koska se menee muulle kuin itselle ja sitä ei
saa pois koska se on jo laitettu lapselle joka tavallaan ei voi
tehdä sitä allokointipäätöstä, koska koska sä kontrolloit sitä
niin tää on mun mielestä ihan ihan niinku hauskaa homma.
Mutta mitä muita siis tää korkoa korolle on?
Varmaan osa tota eli pitää olla aika aika niin kun.
Olla sitä niin, kun sijoitus horisonttia vuosia mieluiten
kyllä. Ja ja sitten aloittaa nuorena
mieluummin kuin vanhana, koska sitten tavallaan se
riskiprofiili, että ehdin niinku kumuloidu kovin paljoa, että
eikö tää kaikki olla vähän siihen, että tätä pitäisi saada
jotenkin niin kun vanhemmat kannustettua niin kun lapsiensa
kautta lähtemään niinku vaikka kuluttaja tehokkaisiin indeksi
rahastoihin tota pitkällä aikavälillä.
Sijoittaako se luomaan sitä varallisuutta?
Joo joo ja sitten ehkä mahdollisesti.
Tuota pankkitalletuksia ei pidä liikaa romantisoida, koska ne
kuitenkin häviää sen inflaation sieltä.
Joo, mutta kyllä kyllä sitä niinku ei jää tietysti aina
pohtimaan sitä, että että jos näkee että että jotkut toimii
tietyllä tavalla suomalaiset toimii näin niin OK onko se
virhe vai onko siellä jotain syitä järkeviä syitä että että
että miksi näin toimitaan niin niin niin kyllähän niitä
järkeviäkin syitä siinä mielessä on on jos ajattelee että että
kuinka paljon tämmöisellä suomalaisella kotitalouden nyt
on niinku tyypillisiä menoja. Ja ennen kuin voidaan ruveta
miettimään sitä sijoittamista säästämistä.
Ensimmäinen on asuntolaina sitten on verot ja sitten on
eläkemaksut kun sä otat nää niinku nää kaikki pois siitä
ikään kuin sun. Sun ansaitsemista ansaitsemista
palkasta ja jos ajatellaan myös sitä, että mitä se työnantaja
tilit tai eläkemaksujen otetaan ne tässä niinku huomioon niin
tota niin kyllähän siinä niinku aika monella jää aikaa vähän
että että että että että tää yhdistyy yhdistyy yhdistyy nyt
siihen pointtiin mitä mistä aikaisemmin puhuttiin tää tää
niinku tää eläkesäästöjä eläkesäästäminen,
eläkejärjestelmä ja sitten ehkä toinen.
Toinen mikä mikä. Mikä on iso juttu?
Suomessa on tää asunto ja asunto on säästäminen ja se ajatus että
että se täytyy saada velattomaksi mahdollisimman
äkkiä ja että että että se on se on niinku hyvä juttu että että
omistetaan omistetaan oma asunto, että onhan niinku
monessa muussa maassa saksassa ja ei ei ole ollenkaan sellaista
niinku omistusasumisen kulttuuria tai tai normia ihan
niinku että hyvä kansalainen omistaa asunnon.
Ei siellä ole sellaista. Ruotsissa taas sitten meillä on
nää. Nää asuntolainat sellaisia, että
niitä ei tarvitse ihan niin rajusti lyhentää kuin mitä
suomessa tarvitsee lyhentää lyhentää että että että kyllä
kyllä jotain niinku toki niinku hyviä syitäkin siihen on, että
tai ymmärrettäviä syitä siihen on, että minkä takia minkä takia
suomalaisilla tätä tätä riski ikään kuin riski sijoittaminen
on on vähemmän. Mutta kyllä mä silti uskon että
siinä on niin kun iso osa on sitä, että että se on vaan maan
tapa että tällaista ei ole. Ei ole niin paljon tehty ja ja
ja tällaisten asioiden on niinku muuttaminen.
Kestää tosi kauan, että että tästäkin asiasta on puhuttu ties
kuinka kauan ja ja ja moni moni on puhunut siitä.
Sitä sitä ikään kuin osakesijoittamisen tai
rahastosijoittamisen niinku eduista ja hyödyistä ja muuta ja
ja ja paljonhan siinä on tapahtunut, että että että
meillä on nyt tällä hetkellä suomalaiset kotitalouksista
about. About 40 pinnaa on sellaisia
sellaisia, että niillä on osakkeita tai rahastoja.
Toi luku on itse asiassa nyt sen verran vanha, että se varmaan
tällä hetkellä lähentelee jo viittäkymmentä.
Jos me katsotaan kotitaloustasolle, että
paljonhan semmoista positiivista kehitystä tuossa on.
Tuossa on tapahtunut tapahtunut, mutta että tää vielä olisi aika
paljon tehtävää. Toi on omistusasumista.
Mä vähän ymmärrän niinku myös vero tehokkuuden kannalta, koska
siis. Omistusasunto on niin, kun ainoa
verovapaa omistusluokka suomessa jossa jossa tota pidät sitä 2
vuotta ja ja sitten tietyllä tavalla kun korkoja ei saa enää
vähentää niin tietyllä tavalla se oman pääoman kasvu siellä on
niin kun verotonta tuloa jossa saat sitä nostettua ja tää myös
selittää miksi jengi tavallaan remppailee itse omia kämppien
koska se kapitalisti hintaan vaan verovapaasti.
Eli on tässä niinku joku niinku logiikka ehkä löydettävissä
tässä niinku vähän tyhmässä sijoitus portfolioon allokaatio.
Mutta niin kun mun mielestä valtiovallan pitäisi ymmärtää
nää. Tehdä vaikka niinku
havainnointi, että vaikka tää osakesäästötili aikaansaa
osakesijoittamisen, että ainakin pieni osa on niinku samalla
viivalla asuntosijoittamisen kannalta niin sitten tota
pitäisi tota luoda näitä insentiivejä ja tavallaan
tuulensuoja ja ihmisille pitää sitä pääomaa koska sitten se on
yhteiskunnankin etu että yksilöillä on on niinku
jonkinlaisia buffereita, koska jos niillä ei ole burgereita
niin sitten menee heti yhteiskunnan tuota
tulonsiirroilla. Mutta jos sulla on vähänkin
bufferia niin sä puolustat niitä eli sillä on niinku hirmuinen
mahdollisesti käyttäytymisvaikutus.
Just niissä sarana kallis ja saranakohdissa jotka on
yhteiskunnalle tosi kalliita. No se on yksi, mutta että sitten
varmaan ihan toinen toinen on tietysti se, että jos me
katsotaan nyt vaikka ruotsiin ja ruotsin pörssi tukholman pörssi
niin siellähän nyt on niinku yksityissijoittaja ihan valtavat
laumat jotka jotka sijoittaa niitä itse säästämään säästämään
tota tota tota varoja että että että että että että ei se ole
vaan niinku kysymys siitä että että että.
Että ihmiselle syntyy tämmöinen niinku henkilökohtainen
turvaverkko vaan vaan jos ajatellaan niinku sitä upside
kanssa kansantaloudelle niin kyllä kyllähän niinku se että
että meillä on paljon paljon yksityishenkilö.
Mitä jotka tekee aktiivista säästämistä, sijoittamista,
omistamista niin niin kyllä siitä on niinku paljon muutakin
hyötyä. Ja voi muuten olla siis tota
ruotsissa ei ole perintöveroa niin tota se tietysti ei
tarkoita että etteikö omaisuudesta makseta veroa se
vaan niinku tarkoita että se veropohja niinku periytyy
matalalla tasolla ja sitten kun se perillinen myy sen niin
sitten sulle maksetaan enemmän veroa mutta se voisi niin kun
olla yksi selitys myös tuolle niin kun eilistäettujen firmojen
tuota isolle määrälle ruotsissa että tavallaan niitä eriytetään.
Tehokkaasti, kun taas suomessa sä joudut vetämään ne lihoiksi
tuota kuolemantapauksen yhteydessä, että tota maksat
sitten perintöverot siitä valtiolle päälle.
Joo mutta tota tärkeä aihe kyllä toi omistaminen ja tuota sitä
niinku toivoisi että se otettaisiin tosissaan täällä
eikä eikä jotenkin yritetä niitata sitä alas ja sitten ehkä
niinku poliittisessa keskustelussa mua häiritsee
hirveästi se, että niinku käytetään paljon vaikka nyt
jenkkien faktoja jotka niinku mitään tekemistä suomen kanssa
noin niinku. Esimerkkinä rikkain prosentti
suomessa omistaa 14% varallisuudesta, joka on noin
1,6 miljoonaa euroa, kun taas jenkeissä rikkain prosentti
omistaa 40%, joka niinku yli 10 miljoonaa euroa.
Eli tavallaan siis se. Rahan määrä mikä löytyy jostain
niinku jenkkien kaltaisesta maasta tai ruotsissakin.
Se on 6 miljoonaa per rikkain prosentti että on niinku ihan.
Monta kerrointa isompi kuin suomessa, mutta silti sitten
poliittisessa keskustelussa käytetään niin kun vähän näitä
faktoja ikään kuin ne olisivat myös suomen ominaisuuksia, että
että mun mielestä olisi niinku hyvä että ihmiset pureutui
näihin faktoihin. Ja tavallaan mä toivon että
sulta löytyy sitten tämmöisiä lisäsäästöjä myös noilta
suunnilta. Eli esimerkiksi niin kun tää.
Omaisuuden niin kun jakauman suhteen se on mielenkiintoinen
aihe. Ja ja tota myös semmoinen jossa
SUOMI ei pärjää niinku hyvin. Tai siis mun maailmassa.
Siis se ei ole hyvä asia että ei löydy niinku rikkaita ihmisiä,
että se on tietysti monen mielestä voi olla ehkä meidän
onnellisuuden taustalla, että tiedät aika hyvin, että
investointipankkirikko on persaukisia suomessa, että nää
nää se on rokotuksen professoreista tai omistajuuden
professoreista nyt puhumattakaan mutta tota joo.
Kyllähän kyllähän toi on niinku just näkyy näissä
kansainvälisissä arvokyselyssä, että että että että.
Tulojen ja varallisuuden tasapäistäminen suomalaiset
tykkää paljon enemmän kuin nää muut muut pohjoismaat, että se
on tämmöistä vähän ehkä pehmeämpää ymmärrystä siitä,
että miten tää talous toimii ja ja mitä ehkä niinku hyötyä voisi
olla siitä, että että kertyy niitä kotimaisia pääomia että on
että että kyllähän sitä niin kun.
Jos miettii nyt vaikka aloittelevaa yrittäjää ja ja ja
ja ne bisnesenkeleitä, jotka voisi voisi voisi häntää tukea
ja rahoittaa niin ei se ei näitä bisnesenkeleitä nyt vaan
valitettavasti löydy tällaisesta vaikka professoreista hirveän
montaa jotka on jotka on niinku pienellä palkalla.
Pienellä palkalla tekee tekee töitä että että että siihen vaan
vaaditaan niitä henkilökohtaisia pääomia, että että sekin on
tietysti niinku yksi hyöty siitä, että meillä kertyy niitä
pääomia ja kertyy niitä kertyy niitä nyt vaikka.
Vaikka menestyville yrittäjille ja yksi hyötyähän siinä on se,
että että nää on sitten niitä. Tulevaisuuden startuppien ja
tulevaisuuden kasvuyritysten rahoittajia ja ja ja ja
tukijoita, että että siinä mielessä just tää kysymys
tulonjaosta niin niin tai varallisuuden jaosta niin niin
siinä helposti unohtuu se, että. Että, että kyllä siitä ihan ihan
kansantaloudelle hyötyäkin on, että on on varakkaita ihmisiä.
Joo ja tosta mun mielestä se tää hommakin pajassa mennään tässä
työssä niin että tota jos keräät rahat osta jollekin yritykselle
joka nyt ei ole ihan niinku. Tuota gigaluokan unicorn tai
tota joka kelpaa kaikille niin kyllä se niinku on hirmu
tärkeätä siihen on niinku hyvin lähellä sitä firmaa joku joka
siihen luottaa ja kanssa samasta maasta ja antaa niinku
merkittävän tavallaan niin sanotun tiketin siihen pääomaan
että ja antaa laatuleiman ja tietynlaisen niinku takuun sille
lähin rahalle mitä siellä on niin se on moni moni keissi
suomessa kaatuu siihen kun ei oikein löydy sitä tai sitten ne
sijoittajien varovaisuusasteet on niin korkeita, että tavallaan
ne ylivertaisesti niinku elätä mihinkään kun kaiken kaikkiaan
niinku sijoitusten pitäisi sitten niinku tuottaa.
Ainakin se pääomansa takaisin ja joku joku korko niin että
tavallaan ei niinku ajatella, että laitetun portfolion kautta.
Mutta onko toi homma byers semmoinen?
Mitä sä mitä on tutkittu? Eli tavallaan kuinka merkittävää
se on, että se omistaja on juuri kotimainen.
No siis kyllähän sitä on siinä mielessä tutkittu paljon, että
että sellainen ilmiö on vahvasti vahvasti olemassa vahvasti
olemassa. Mutta että sitten se, että että
kuinka paljon siitä on ikään kuin hyötyä että että tää on
tämmöinen vahva, vahva kotimainen.
Kotimainen. Aah omistus ja on paljon
kotimaisia pääomia niin siitä se on.
Se on aika vaikea kysymys tutkia sitä että että että että yrittää
kvantitfioida niitä hyötyjä, mutta että.
Että, että kyllähän se kun näitä keissejä käy läpi ja ja ihmisten
kanssa juttelee jotka jotka tätä rahoitusta yrittää järjestää tai
yrittää saada saada niin niin kyllähän se niinku kyllähän se
kotimaisen pääoman. Aa rooli senkin korostuu tosi
vahvasti että että tää on kuitenkin globaalisti kilpailtu
markkina ja ja ideoita piisaa vaikka kuinka paljon niin niin
se että sä saat houkuteltua jonkun tän maan rajojen
ulkopuolelta niin niin. Niin että niin se vaatii kyllä
todella paljon enemmän. Enemmän sitten kun se, että voit
jonkun sellaisen paikallisen henkilön henkilön vakuuttaa
siitä, että tää että se mitä sä teet niin on on on järkevää ja
kannattaa sijoittaa että että että kyllä tää niinku tää
kotimainen niinku pääomahuolto niin on.
Onhan se tärkeä tärkeä juttu. Mä oon joskus EU näihin
päämarkkinat kyselyihin ei ole osallistunut että se meillä on
niinku tota euroopassa yleensäkin, ei pelkästään
suomessa niin tämmöinen pankkiskeinen järjestelmä jossa
tota tavallaan vieras pääoma otetaan taseesta.
Niinku kamppiin ja sitten sieltä aletaan firmoihin että vaan
pankitkaan. Meillä ei ole kovin hyviä niinku
tukemaan firmoja, koska meitä on niin niin niitä on tosi vähän.
Eli ruotsissa löytyy 5 kertaa enemmän pankkeja kuin suomesta
ja ja tota sitten tää pääomamarkkina ylipäätänsä siis
on tota vähän verisempi sitten euroopassa kun jenkeissä jossa
se pääomamarkkina on niinku pääasiallinen rahoituksen kanava
eikä ja ja sitten pankki. Pankkirahoitus toissijainen
kanava niin meillä se on niinku toisin päin ja aika niinku vielä
vähän verisesti sekin, että jos nordea ja OP sanoo sulle ei niin
sitten saa ongelmissa. Niin ja tää on kuitenkin sitten
tietysti niinku vieraan pääoman ehtoista että että että että
että sitten se omaehtoinen on on on sitten niinku ihan ihan oma
oma tarinansa että tota että että totta SUOMI on pitkään
ollut pankki keskeinen suomessa on kanssa.
Valtiolla on ollut pitkään niissä rooli yritystoiminnan
pyörittäjänä että tota kyllä nää historialliset syyt selittää
osin sitä, että miksi tässä ollaan.
Joo ootko sä tota valtion tai julkista omistuksen roolia
ehtinyt miettiä että tavallaan meillä on se aika korkea mutta.
Ilmeisesti se ei ole kovin tehokasta, että ainakaan
tuottomielessä. No siis se jos pörssiin katsoo
ja katsoo tietysti vaan osa osavaltion omistuksesta, mutta
tota jos pörssiin katsoo niin siellähän siellähän tää tää
valtionosuus on aika iso verrattuna muihin pohjoismaihin.
Nyt ehkä norjaa lukuunottamatta norjassa sitä lukua vetää ylös
tosi paljon. Tää tää norjan omistus ekren
ääressä joka nyt on on tietysti iso yritys ja norjan valtiolla
on siinä iso iso omistusosuus, mutta että että siellä ollaan
suurin piirtein jos ei kovin odotetaan väkeä niin.
Me ollaan suurin piirtein samassa kuin norja ja sitten
sitten taas tanska ja ruotsi on niin kun huomattavasti.
Huomattavasti siellä tää osuus on huomattavasti pienempi.
Tää valtioneuvostossa on vähän vähän semmoinen kinkkinen
kysymys, että miten niinku siihen pitäisi suhtautua
sellaisessa maassa, jossa me ollaan nyt siinä tilanteessa,
että meillä nyt sattumoisin on valtio joka omistaa tosi paljon.
Aa tosi paljon paljon yrityksiä että että.
Että mitä mitä näille valtio omistuksille ikään kuin pitäisi
tehdä. No varmaan varmaan se mikä miten
mistä nyt pitäisi aloittaa ja mitä nyt aika paljon on on tässä
vuosien varrella jo keskusteltu on on se että että olisi olisi
joku linja lähtökohtaisesti siinä, että että että minkä
takia valtio on omistajana jossain yrityksessä ja sitten
pidettäisi siitä linjasta kiinni, että valtio omistajalla
on oikeastaan semmoinen niinku tärkeä asetti niin mikä heillä
on ja on on uskottavuus uskottavuus muiden sijoittajien
muiden sijoittajien silmissä. Ei ole se jos se menee niin se
on aika iso iso ongelma. Iso ongelma ei pelkästään
valttia ole vaan vaan ihan sille sille kohdeyrityksen.
Öö kohdeyrityksen ja sen sen arvostukselle, että että
semmoinen niinku pitkäjänteisyys varmaan olisi varmaan olisi
toivottavaa, mutta sitten siinä on se niinku isompi.
Kysymyshän siinä on se, että minkä takia valtio ylipäätään
omistaa yrityksiä ja tietysti joissain yrityksissä se on ihan
ihan perusteltua perusteltua jos on jos jos on tämmöinen yritys
jossa on vaikka nyt vahva monopoli ja sitä ei voida
mitenkään järkevästi purkaa tai tai sitten tota on joku
strateginen intressi. Strateginen intressi mutta että
onko nää kaikki yritykset joita valtio tällä hetkellä omistaa
niin onko ne? Onko ne sellaisia niin niin se
on varmaan ihan ihan hyvä kysymys.
Ei varmasti ole että että että miksi valtio siellä on omistaja
se on se on. Oho se on hyvä kysymys.
Joo no siitä vaan jaetaan osinkoina kaikki osakkeet
kansalle eikä siinä on vähän se ongelma että jos ne myydään niin
sitten poliitikot vaan torstaina johonkin kulutusmenoihin että se
siinä varmaan on se ongelma. Mutta ehkä tuohon loppuun vielä
voisi ottaa niinku ylipäätänsä se omistajuuden muut
ulottuvuudet kun tavallaan niin kun tuotan tekeminen niin onko
tää niinku aihe siis tämmöinen ESG tai muun tyyppinen tota
stake holder ajattelu siinä on omistajuuden niin kuin
taloudellisen ulottuvuuden ympärillä niin kuinka tärkeä
teema tää. No kyllä mä ajattelen ESG että
lähtökohtaisesti, että se kuuluu sinne taloudelliseen
ulottuvuuteen, että siis siis yrityksellä on paljon paljon
syitä tehdään, tehdään vastuullista liiketoimintaa tää.
Täytyy pitää hyvää huolta. Työntekijöistä pitää pitää tota.
Pitää huolehtia siitä, että tehdään asiat asiat säännösten
ja ja ja lakien mukaisesti. Jos asiakkaat haluaa
vastuullista vastuullisia tuotteita, niin firman kannattaa
niitä niitä niitä näille asiakkaille myydä, että että
siis tosi paljon tästä vastuullisuudesta on ihan
sellaista, että että kuka tahansa toimitusjohtaja, joka
jonka toimeksianto on se, että kasvatetaan omistajien niin
heidän pitäisi olla tekemässä näitä enixeissa, että se että
siinä ei välttämättä ole niinku. Aa.
Se, että vastuullisuus jos olisi jotenkin.
Täysin, että olisi joku tämmöinen niinku
vastakkainasettelu vastuullisuuden ja tän
taloudellisen näkökohdan välillä.
Niin niin niin niin semmoista semmoista niinku suurimmassa
osasta osassa naittaa näitä tota liiketoiminnan päätöksiä, niin
ei ne ei sellaista välttämättä edes ole.
Se se on tietysti nyt eri asia, että.
Että, että miten hyviä firmoja on on on tän asian sisäistämään.
Mä luulen että että että että että firmat aika hyvin kyllä
osaa. Aa.
Osaa huolehtia omista työntekijöistään ja ja tota
ymmärtää mitä asiakkaat asiakkaat haluaa.
Haluaa että että sinällään mä en näe sitä niinku
vastakkainasettelua, että lähinnä lähinnä että että että
vastuullinen vastuullisuus on aika usein ihan vaan hyvää
liiketoimintaa tietysti voi olla ja ja omistajan kuuluu siis
sekin, että varsinkin yksityisesti omistettu omistaja
voi voi tehdä omistuksellaan. Mitä lystää, että jos haluaa nyt
vaikka sitten yhtiötä käyttäen tuota jonkinlaisen tietyn
toimenpiteen toteuttamisessa. Eli siitä vaan, että jos omilla
rahoilla pelaat, mutta tavallaan siinä on sitten se tavallaan tää
agentti päämies ongelma, että jos joku kaappaa yrityksinä
pistää sen vaikka vaikka niinku tekemään tota
hiilineutraaliprojektia niinku vaikka chilessä ihan
sattumanvaraisesti niin kun ihan vaan niin tota siinä on niinku
vaarana että jos ne on vaikka menee vaikka sukulaisissa
sukulaisille sinne chileen niin siinä niinku kaapataan arvoa
tavallaan hyvän hyvän niinku frameworkin varjolla että tää
omistajuuden tota tahto kuitenkin niinku vähän vääristää
sitä tai sitten joku ilon mask voi tehdä aika radikaaleja.
Asioita osakkeenomistajan ohi eli tota se on vaan
mielenkiintoinen teema, että vähän musta ei ole ihan
mustavalkoinen. Ei tietenkään ei tietenkään ja
siis omista ehkä nyt se se pointti mikä tuossa on tärkeää
on että tietysti se on se omistajan loppukädessä joka näet
tällaisia asioita. Tällaisia asioita pohtii ja ja
varmaan jos jos tällaisia jotain vastuullisuusasioita haluaa
halutaan edistää niin niin se on osa sitä niinku omistaja tahtoa
tahtoa, että sieltähän se sitten loppujen lopuksi tulee.
Tuosta onkin aikaa kun mä oon tehnyt ESG jakson tota niin tai.
Jotain muuta ne pistäkäähän tuota kommenttia kuka kuka voisi
olla hyvä. Hyvä niitä pohtia että missä
mennään nyky nykyään sillä puolella.
Hienoa tota me ollaan ollut vieraana täällä tota aalto
yliopiston omistajuuden professori samuli krypfer tuota
kiitoksia vierailusta kiitos ja kun ootte tänne saakka katsonut
tai kuunnellut, laittakaahan tää kanava tilaukseen, kiitos.