No niin, tervetuloa tänne neuvottelijan kanavalle.
Mulla on. Oliskohan tää nyt kolmas kerta
täällä vieraana? Finnveran pääekonomisti monesta.
Kiitos kiitos kutsusta morjens vaan.
Joo ja tää lähti siitä että oli parikin jaksoa kansantaloudesta,
mutta siinä aki kangasharjun jaksossa niin tuli tavallaan
ihmisiä kutkutti jotenkin että miten se bruttokansantuotteen
laskeminen on niin höttöistä, niin tota ajateltiin että
koitetaan vähän niinku pureutua lisää lisää tähän ja.
Yksi debatti on, mikä mä osallistunut.
Vähän liikaakin on, että tää hallitus on luvannut, että
kokonaisveroaste ei niinku nouse, mutta sitten itse asiassa
tehtiin aika kovat veronkorotukset tai näihin
välillisiin veroihin. Alvi menee kahteenkymmeneen
piste 5 niin valtiovarainministeri teki
semmoisen kokonaisveroastekäyrän joka on niinku on vähintäänkin.
Vakaa eli oikeistohallitus vähentääkin niinku nostelee
veroja sen mukaan kun talous menee ylöspäin niin herättääkö
tää suhde sussa mitään mieliintoa?
No kokonaisverotus. Kyllä tää niinku kokonaisuus
herättää. Mielenkiintoa kokonaisveroaste
vähän herättää mielenkiintoa, että että tota siinä on vähän
pulmia. Mun mielestä siinä itse
muuttujassa, mutta mutta tota on se silti ihan hyödyllinen juttu.
Itse olen miettinyt ihan samaa mitä sinä äsken mainitsit, että
että miten oikeistohallitus tekee tällaista?
Veropolitiikkaa kun ei. Eihän se näin pitänyt mennä,
mutta mutta tota vähän yllätyin. Tosiaan, mutta nää on jos sitä
BKT, sta miettii, niin siellähän ei ole siis semmoista pottia kun
verot joka lisättäisi johonkin, että se ei ole yleensä se
kompositio millä BKT, tä lasketaan.
Mutta siis bruttokansantuote voi laskea 3 tavalla.
Voisiko se niinku vähän alkuun kertoa mitä ne on?
Joo toi se on totta BKT eli eli suomessa tuotetun tavaran ja
palveluiden määrä vuoden sisällä 3 tapaa laskee se on sanon tähän
alkuun se on aika näppärää. Koska meillä on tavallaan tsekki
2 tsekkiä sen sen BKT laskennan sisällä eli niistä pitäisi
suurin piirtein tulla sama tulos kuin eri tavoin tehdään ja ja se
tuo tiettyyn niinku luotettavuutta siihen
laskentaan. No ensimmäinen on on niinku
kysynnän ja tarjonnan kautta. Se on tää perinteinen huolto
tase eli eli tarjonta eli BKT plus tuonti on yksi kun kulutus
investoinnit, vienti ja kulutus ja investoinnit julkinen ja
yksityinen. Tietysti siinä sitten.
Ja jaottelun niin se on yksi tapa laskea BKT ja se on se mitä
me luetaan siis tota perus oppikirjoissa aina kun kun tota
noin niin vaikka yliopiston tota pyrkii niin tää on se c plus i
plus g plus x miinus m kaava mikä siellä on sitten se voi
laskea tulojen kautta eli kansantalouden vuoden aikana
karkotetut tulot. Näin yksinkertaistaen niin niin
siinä on BKT no tarkalleen ottaen niin kun se on
bruttokansantulo. Mutta siitä sitten kun ne
toteutetaan ulkomailta tulleet ja menneet tulot niin päästään
niinku BKT hen että että silleen sen saa laskettua myös.
Ja kolmas tapa on arvonlisämenetelmä eli eli
arvonlisäsien summa on yksi kun bruttokansantuote ja ja ja ja
tota noin nää on arvonlisä on sitten tuotos miinus välituote
käyttö eli tuotos sitten taas on.
Se on niinku liikevaihto käytännössä ja välituote käyttö
sitten mitä mitä niinku valituksia, panoksia siinä
sitten käytetään käytännössä. Niin kun öö osana tuotantoa niin
vähennetään siitä pois ja näin saadaan bruttokansantuote ja
tässä on näin hyvin yksinkertaisesti ja lyhyesti nää
3 tapaa laskea BKT. Mutta sitten siinä on 3 axtoria
eli niinku yksilöstä ehkä kotitaloutta tai kansallista
niinku me. Mutta sitten tota yritykset
jossa me myös ollaan niin kun töissä ja tavallaan saadaan
sieltä niitä palkkakorvauksia ja sitten on tota tää valtio joka
sitten tän verotuksen ja lainanoton myötä sitten
osallistuu tähän tähän niinku yhtälöön.
Se menee niinku kaikki vähän sekaisin.
Ehkä tässä vielä semmoinen konsepti, että nää on niinku
tämmöisiä virtaussuureita eli katsotaan mitä mitä niinku
vuoden aikana tapahtuu taloudellista aktiviteettia,
mutta nää ei ole niinku taseita eli eli tavallaan varantoja
jossa jossa niinku on on joku tasa vaikka vaikka velkaaste tai
tai tota omaisuus niin niin, mutta tavallaan ne menee niinku
sekaisin musta nää 3 jaktori on niinku hyvin erilaisia.
Joo joo joo on on niin ilman muuta kyllä tota se PKT on
aikamoinen eläin siis sitähän on kehitetty tuolla toisen
maailmansodan. Olisiko loppuvaiheilla joka
tapauksessa neljäkymmentäluvun loppu puoliskolta lähtien.
Eli eli aika pitkään se on ihan hirveän monsteri ja ja se
tarkoittaa, että se on tietty kehittynyt tässä vuosien
saatossa ja ja ja siellä on kyllä eri sektorit esimerkiksi
näille eri eri mainitsemista. Tahoille ulkomaailma, jossa tää
vienti ja tuonti tai sitten pääomatulot ja menot ulkomaille
otetaan huomioon. Vielä, mutta kyllä
lähtökohtaisesti kyllä sieltä pystyy aika paljon erottelemaan
näiden eri sektoreiden toimenpiteitä.
Ja kyllä ne summaautuu lähtökohtaisesti kyllä ihan
oikein. Tai sanotaan näin, että
tilastokeskus yrittää pitää huolta siitä, että ne
summaoituvat oikein, eivät julkaise sellaista, mikä ei
summaudu oikein. Ei se tarkoita, että siinä ei
olisi ongelmia tässä koko järjestelmässä, mutta että että
kyllä niinku lähtökohtaisesti sinne ne ne ei ihan oikein
näyttäisi niinku menevän ja ja ennen kaikkea tää tän niin kun
kansantalouden tilinpidon pointsi on niin kun se on YKN
tavallaan niin kuin tällaista sääntelyä jos kutsuu tai YKN
guiden mihin se pohjaa, niin lähdetään siitä että.
Jopa maailmassa kaikki maat tekisi tän suurin piirtein
samalla tavalla ja varsinkin euroopassa niiden euroopan
tilastoviranomainen yrittää pitää huolta, että euroopan maat
EU maat pitää tekee niinku samalla tavalla tän laskennan.
Ja se tuo tähän tiettyyn niinku uskottavuutta ja voi ehkä sanoa
näin, että jos ja kun jotkut asiat on tehty vähän höttöisesti
ja väärin, mutta ne on tehty sitten joka maassa samalla
tavalla johtoisesti ja väärin, että että näin niinku
karrikoidusti että että tota kyllä se niin kun kyllä se ihan
ulkojärjestelmä on ongelmista huolimattakin.
Minun mielestäni. Joo, mutta sitten jos lähtee
ensinnä kangasharju oli niinku nimenomaan tän arvonlisän myötä
tuli pari semmoista, jossa ainakin mulla meni aivot vinoon
eli eli tavallaan oli tää GN eli julkisen kulutusmenojen niinku
muuttaminen tavallaan niinku oikeaksi palveluksi.
Siis meillähän on niinku alkutuotanto teollisuus tai
jalostus ja palvelut niin tavallaan, että jos sulla on
joku vaikka terveyspalvelu niin niin siinä oli semmoinen tosi
absurdi keskustelu jossa oli että joku.
Joku viranomainen niinku rupeaa miettimään tässä sun viiskulman
vieressä on niinku julkinen terveysasema, että kuinka paljon
siellä ovet aukeaa ja ihmiset menee hankkimaan
terveyspalveluja ja tästä niin kun arvottaisiin sitten
arvonlisä kuulostiko tää sun korvaan niinku oikean
suuntaisesta? No no kyllä se oikein
suuntaisesta kuulostaa. Joo se siis menee niin, että
että julkinen sektori kokonaisuudessaan niin niin se
lasketaan BKT, hen kustannus lainausmerkeissä
kustannusperusteisesti eli kustannusten mukaan.
Joka tietysti ei niin kuin lähtökohtaisesti ole sekään
sekään niin kun oikein. Mutta että että sitten siinä on
niin kun mehän ollaan yleensä kiinnostuttu talouskasvusta eikä
sinänsä tästä nimellisestä eli eli niinku nykyrahassa mitattava
tai bruttokansantuotteen määrästä.
Ja nyt se, että me päästään tästä niin kun ikään kuin hinta
korjaukseen, niin siinä pitää nyt tehdä vähän sitten
vipstaageja koska se ei ole ihan helppoa.
Mehän ei tarkalleen tiedetä miten tuotteen laadut ja ja
miten mitkäkin hinnat kehittyy kun.
Se ei ole markkinatoimintaa. Se on julkisen sektorin
toimintaa. Niin jos tää ne hinnat pitää
kuitenkin repiä ja ja on erilaisia menetelmiä, mä en
tunne niitä mitenkään yksityiskohtaisesti näitä
menetelmiä, mutta tilastokeskuksella on isot
häkkyrä, joilla ne yrittää arvioida, että ikään kuin kuinka
tää nää volyymit tai reaalinen BKT sitten kehittyy ja sitten
päästään sinne sun kysymykseen eli eli on esimerkiksi terve
julkisen terveydenhuollon tapauksessa niin.
Vaikka lääkärissä käyntien määrä just niinku aki pitäisi mainita
tai tai jotain, niin tällaisten muuttujien avulla pyritään
arvioimaan, että kuinka ne volyymit nyt sitten kehittyy
ajassa ja näin päästään siihen bruttokansantuotteen volyymin
eli reaalisen BKTN kasvuun. Sitten tän julkisen talouden
osalta. Eli tässä vaikka tässä
kokonaisveroaste tota laskelmassa siis on valtion
keräämät tuota eurot kansalaisilta jaettuna sitten
tota no ominaisella bruttokansantuotteella eli.
Eli siinä ei niinku jaeta tota realismilla tai sillä hetkellä
se on tietysti myös reaalista, mutta niinku eri ajan ylitystä
verrataan, mutta tästä sitten tuli tämmöinen toinen kysymys,
että tota nyt kun inflaatio on laskemassa niin tota eikö sitä
BKT niinku vähän suoraan kasvaa hitaammin kuin se inflaatio on
nyt pienempi, niin tässä on siis tän nytkin tasan niinku virhe
ympärystä, että siis eikö? Eikö niin, että
bruttokansantuote nimenomaan niinku volyymi volyymi muutos
ajatteluun? Niin niin siis talouskasvu on
volyymin muutosta. Juuri näin.
Yleensä me puhutaan talouskasvusta realistisena.
Eli eli sitten on se hintatason muutos puhdistettu pois ja ja
mutta me ei itse asiassa käytetä kuluttajahintaindeksiä siinä
puhdistuksessa muuta kuin osana sitä kulutuspuolta kylläkin,
mutta mutta niin kun BKTN hinta on eri asia kuin kuluttajan
hyödykkeiden hinta ja sen takia myös BKTN hinta kehittyy hieman
eri tavalla, kun kuluttajahinnat laajemmin eli BKTN hinnassa on
paitsi kulutuksen hinta, myös investointien hinnat ja ja
jollain tavalla yritetty myös. Myös sitten tota julkisen
talouden sitä hinta hinta matriisia sinne pyörittää ja
sitten ennen kaikkea vienti ja tuontihinnat on tärkeä osa eli
siinä on enemmän kun vaan se kuluttajahintaindeksi millä me
tyypillisesti inflaatiota mitataan, että siinä on
sellainen nyanssi sanotaan näin ja kyllähän ne poikkeaa
toisistaan deflaattori ja ja kuluttajahintaindeksin
vuosimuutos. Joo ja tätäkään siis kukaan ei
kauheasti niinku me sitten vertailee että mikä nyt vaikka
jos kuluttajahintojen inflaatio vaikka 2 ja puoli niin onko se
deflaattori niinku arvot tule sinne valtiovarainministerin
niinku malliin sitten jollain vaikka. 7% ja tavallaan siis
sitä niinku läpinäkyvyyttä toivoisin, koska sitten taas
hyvinkin niinku. Kireää keskustellaan
vuosikausia, käyty siitä, että vaikka se kokonaisveroaste ei
pääsisi mitenkään laskemaan, jos se siinä jakajaa niinku
ennusteet eli bruttokansantuotteen
ominaanmuutoksen tota projektiot perustuu ensinnäkin volyymi
muutokseen ja sitten sen päälle niinku jonkinlaiseen niinku
Hämeeseen deflaatioriin, jonka tavallaan tavallisen kansan
kansallisen kyky niinku verrata sitä vaikka niinku ennustettua
inflaatioon, niin tota on niinku mahdotonta ja.
Ja sitten tällä tän perusteella tehdään niin kun vuosi toisen
jälkeen käytännössä päätöksiä vaan niinku lisätään.
Kokonaisveroja sen pelon vuoksi, että tää yks hassu prosenttiluku
sattumalta menisi. Joku voisi alaspäin mitä ikinä
siis sitten tapahdu. Joo joo tota otan empatia.
Yritän olla empaattinen että uskalsin kohta ja ja ja koen sen
tietysti itse myös joo joo näin näin on ja oon ihan samaa mieltä
että olisi mun mielestä se pitäisi olla ennemminkin
tavoite, että saataisi sitä veroastetta alas eikä niinkään
pidetty ylhäällä jostain poliittisesta syystä tai näin
edespäin, mutta että että että tavallaan.
Meillä on aika korkea veroaste tällä hetkellä niin niin niin
tota. Mun mielestä se olisi aika
kummallinen tavoite niinku asettaa veroasteelle jotain
ylläpitä. Se mitään muuta.
Me ei ole tässä nyt viimeiset 5 vuotta tehty, kun on ollut
etukäteen huolestuneita siitä, että tää niinku yks
prosenttiluku tippuisi ja sen vuoksi niinku meillä on ihmisiä
niinku vaikka patrizio lainà jotka keksii useita miljardeja
niinku uusia veroja joilla tää niinku mahdollinen trendi
voidaan etukäteen estää ihan vaan niinku haluaisin että en
sitä jakajan deflaattoria joku avaisi että tota nythän sitten
taas kun tota tuli tää valtiovarainministerin niinku
ennuste. Niin siinä oli sitten taas
toiseen suuntaan kritiikkiä, että että onko koska sitä
poistettiin kotitalouden käytettävissä olevia tuloja ja
suurina tulonsiirtoja leikattiin siis niin, niin siellä sitten
oli VM. Viskaali oli laskenut tämmöisen
jouston, joka oli muistaakseni luokkaa nolla piste 5 että
siellä sitten heti taas vasemmisto kimpaantui että ei se
näin mene että se menee niinku suoraan sinne kotitalouksien
kysynnän pienenemiseen ja BKN pienenemiseen, jos sieltä antaa
yhtään euroa pois. Mä en tiedä tota taas toi
keskustelu oli mielenkiintoinen, se menikin sitten toisin päin
että. Niin en mä tiedä.
Joo kyllä mun mielestä toi keskustelu on kiinnostavaa ja
myös se jousto on kiinnostava. Viittasit kai siis tällaisen
niinku bruttokansantuotteen vero joustoon?
Tai tai siis tulonsiirto joustoon ehkä okei tulonsiirto
joustoon siis se oli siinä sieltä leikataan suoraan vaikka
asumistukia niin tota semmoisten kotitalouksien jotka kulutti
suoraan sen asumistulon tota vaikka kulutukseensa niin niin
nyt niillä on sitä vähemmän ilmeisesti sitten kulutuskulutus
ceetä siellä BKT. Juu juu juu joo kyllä kyllä
kyllä näinhän se menee ja siis tavallaan niin kun mun mielestä
ehkä suomessa yleisesti ottaen keskitytään tähän.
Tulojako aspektiin hieman liikaa, kenties myös sen takia
meidän tuloerot on maailman pienimmästä päästä.
Mitä tietysti voi pitää niin kun joku voi pitää hirveän hyvänä
asiana ja ja munkin mielestä se on.
Ei se nyt varsinaisesti huono asia ole, mutta että kyllä kyllä
tän niin kun ja tämä sanottuna niin niin kyllä noi niinku
tuloerotvaikutukset niin niillä on mä luulen niillä on enemmän
vaikutusta itse asiassa kun mitä tähän asti ollaan.
Toisaalta ajateltu että että tää meidän tää inflaatio episodi
mikä me vastikään ollaan koettu niin mun mielestä se.
Antaa sellaista anekdootti evidenssia itse asiassa siihen
suuntaan, että kun jenkeissä lähetetään vaikka suoraan niin
kuin shekkejä ihmisille ja nimenomaan ihmisille jotka
kuluttaa sen saman tien niin hups keikkaa.
Se vaikuttaa kysyntään ja inflaatioon aika eri tavalla kun
aikaisemmin kun se tehtiin vaikka niinku rahapolitiikkaa
ostamalla valtion velkakirjoja, niin se ei mennyt samalla
tavalla tavallaan niin kun talouteen ja kysyntään kun se
meni niinku shekkejä shekkejä lähettämällä ja ja tässä on
niinku nimenomaan nämä tulonjakolliset aspektit on
silloin tärkeätä, että minne se kohdistuu jotta.
Saadaan niinku sitä kysyntää mahdollisimman nopeasti
liikkeelle eli sillä on niinku varmasti merkitystä ja musta
tuntuu, että sitä on vähän aliarvioitu tähän asti.
Mitä se sitten tarkoittaa jonkun pitkän aikavälin politiikan ja
tällaisten osalta, niin se se on sitten taas vähän eri kysymys
mun mielestä. No sitten tässä tää julkinen
julkiset palvelut siis siinäkin on tämmöinen.
Öö harha että jotenkin ajatellaan, että kun sieltä nyt.
Yksityistä kulutusta pienennetään lisäämällä veroja
siirretään se kulutuspotentiaali sinne deelle eli eli valtiolle
niin sitten tota hyvää asia on. On sitten tarjota niin kun
maksuttomia palveluja otetaan vaikka niinku yle nytten tässä
on tota keskustelua siitä, että ylen tuolta maksuttomien
palvelujen on tota budjetti nousee viiteensataan
yhdeksäänkymmeneen miljoonaan. Sehän niinku hirveän resurssi
joka on otettu sitten vaikka niinku meidän kulutuksesta,
koska mehän voitaisiin sitten sillä kunnallisella miljoonalla
ostaa vaikka disney netflixiä tota.
Hbo kaikki varmaankin samalla kululla.
No mutta kuitenkin niin mites toi ylen ylen niinku tuotos
niinku lasketaan BKT, ssä tai GN sisällä?
No no siinä on sama sama juttu kuin aikaisemminkin mainittu
että se on se menee niin kun alhaalta ylöspäin kustannusten
mukaisesti, että tavallaan se kun kustannus on ikään kuin se
arvonlisä tässä tapauksessa ja ja tuota noin niin sillä tavalla
vähän niin kun tietysti mielenkiintoinen
mielenkiintoinen niinku keissi, että että koska kysymyshän
kuuluu niinku ikään kuin se todellinen ja mitä meidän
pitäisi mitata on se, että mikä on se todellinen arvonlisä.
Mitä siitä tulee, mutta kun jälleen kerran kun ei, ei siellä
ole mitään rahallista niin kun arvoa kun kukaan ei osta, me ei
niinku tiedetä mitä ihmiset maksaisivat ylen tuotteista niin
me ei tiedetä mikä se todellinen arvonlisä on, niin sitten sitä
mitataan niinku näin ja ja tässäkin on niin kun eroja
maiden välillä, että että se tilastoviranomaiset on erilaisia
tsekkejä, että onko jokin toiminta markkinaehtoista
toimintaa vai ei ole markkinaehtoista toimintaa ja
Suomen yle ilmiselvästi ei ole markkinaehtoista toimintaa,
mutta sitten jossain muualla. Yle saattaa vaikka mainostaa ja
ja ja kerätä rahaa sitä kautta ja silloin se saattaa
lukittautua markkinaehtoiseksi toi toiminnaksi ja silloin se
tilastoidaan taas eri tavalla siellä paikassa missä missä
niinku näin on että nää niin kun maailman tai vaikka euroopan
ylet kansantalouden tilinpidossa ei ole edes vertailukelpoisia
tavallaan niinku suoraan ja sitten mä jatkan vielä vielä
niinku sekoitan tätä pakkaa silleen että se se riippuu myös
siitä että onko niin kun. Yksilöllisiä vai kollektiivisia
julkisia menoja? Eli eli maanpuolustus on ehkä
selkein esimerkki kollektiivisesta menosta, että
että tota öö on vaikea sanoa, että mikä on niinku ikinä, mikä
on maanpuolustuksen arvo yksi ihmiselle kun me pidetään niinku
SUOMI turvattuna, se on ihan mahdoton tehtävä, niin niin
tällaisessa tapauksessa se on aika aika jotenkin niin kun
selkeä, että se että se menee niinku näitten ikään kuin
kustannusten mukaan. Tää tää arvonlisä yle on sitten
vähän niin kun. Sekavampi keittää
kansantaloudellinen keikko tällä julkkis hyödyke on nimenomaan
tämmöinen tota kollektiivinen tota hyödyke joka jakautuu ja
jonka vielä tuotanto ei olisi markkinoiden kannalta
todennäköistä. Lähtökohtaisesti näin, mutta
sitten vaikka julkiset terveyspalvelut on sitten hiukan
erilainen. Tuote, koska ne on käytännössä
yksityisiä hyödykkeitä eli markkina kyllä tuottaisi vaikka
kuinka paljon terveyspalveluja, mutta tota vaan päätetty että ne
kollektiiviisoidaan eli ja sitten päästään tähän
ekotalouden konseptiin, että meillä on niinku hyvin vahva.
Sekatalous, jossa nimenomaan tätä julkis hyödykettä.
Laajennetaan näillä yksityis hyödykkeillä sekä talouden
kautta vähän niinku suunnitelmatalouden tontille.
Vaikka markkinatalous pystyisi niitä hoitaa ja sitten johonkin.
Mutta otetaan tuohon puolustus rupesi niinku kiinnostaa, että
mä olin tuolla yksi puolustus seminaarissa niin tota taisi
olla 3 miljardia sen niinku tota puolustusselonteon tuota arvo
tällä hetkellä tai liikevaihto ei todennäköisesti arvonlisää on
pienempi mutta tota mutta sitten isoin hankkija on on tota
puolustusvoimat. Tehdään niinku vaikka tota
Patrian passeja ostellaan tai sitten tota huoltotoimenpiteitä
ja erinäisille armeijan varikolle.
Mutta tota sitte rupesin miettimään, että tässähän on
niinku tää neljänkymmenentuhannen ihmisen
kohortti, josta nyt varmaan vielä perinteisesti tätä vaan se
rumempi sukupuoli, miehet ja vapaaehtoiset naiset sinne niin
tota. Eikö tällä ole aika iso
vaihtoehtokustannus eli tällä varusmiesten tota työpanoksella.
On aivan niinku valtava niin. Miten se on siellä?
Onko se nyt sitten sitä g tä vai?
Se ei käsittääkseni ole siellä. Joo se tota hyvä kysymys.
Hyvä kysymys. Se ei tosiaan ole siellä.
Että se menetetty työpanos ei ole, ei, ei lasketa BKT, hen.
Näin olen käsittänyt ainakin ja ja tää on tietysti tällaisen
niinku yleisen asevelvollisuuden probleema osittain, että maissa
jossa on. Huomattavasti yle, että eihän se
ole se osa siellä tuosta yksityisestä komponenttia
yhtään. Miksei sitä sitten?
Siellä näin on, mutta että se se ongelmahan on aika eri luokkaa
sitten sellaisissa maissa joissa on erityyppinen niinku
puolustusysteemi, että jollei armeija jos on palkka armeija
niin niin niin se on ihan erityyppinen ja se se menee.
Työpanos on ihan ihan erilainen, että että se on näin, mutta että
onhan se niinku valtava resurssi mikä me menetetään vuosittain
kun karkeasti yksi kohortti on siellä puoli vuotta viiva yksi
vuoden ja ja opiskelut lykkääntyy ja työnteko
lykkääntyy ja ja. Näin poispäin on ihan
mielettömän lisäarvon turvallisuuspoliittiseen
lisäarvon kanssa on taloudelle. Se on toisaalta just näin, se on
just näin ja ja me ollaan päädytty tähän ratkaisuun
suomessa, että en mä osaa ottaa kantaa.
Siis tää on vaan bruttokansantuotteen laskennan
näkökulmasta ja ja fakta on että se on taloudellisesti iso
menetys. Mutta että se, että mikä on
järkevää, niin se on se on. Siinä voi sitten miettiä silloin
kun ei venäläiset hyökännyt kimppuun niin tota naapurissa
kimppuun niin tavallaan se ehkä kansantalouden optimipeli oli
mennä natoon ja sitten ruveta mennä palkka armeijaan koska
sitten tavallaan se kansantalouden että tota nuoret
miehet siellä tekee yksi vuoden lisää duunia.
Niin ei mut just just näin. Natossahan tää tilanne muuttuu.
Nyt tajusin että että niin kun ei no en ole lääkäri, mutta voin
vilkaista tyyppisesti näin näin. En ole sotilasasiantuntija,
mutta että ihan näin taloudellisessa mielessä.
Ja nyt kun meillä on naton naton niin kun tuki takanamme tietyssä
mielessä niin eihän ole ihan vääjäämätöntä, että me
tarvitsemme yksi miesvaltaista ja tai naisvaltaista
puolustusvoima. Trumpinlaisissa tota häpeä
tilastoissa. Jos sen suominen menee niin kuin
ihan tällä raudan määrällä eli asehankinnoista ja tavallaan
ostetuilla ulkopäin palveluilla, niin tota yli sen 2 pennan BKTN
osuuden. Mutta jos siellä mahtaisi tän
kahdenkymmenentuhannen varusmiehen tota plus kertaa ja
tota työpanos niin. Varmaan oltaisi niinku lähellä
koputettiin niinku jenkkien 4 pinnaa vai mitä lie?
Erittäin voi. Olla jep ihan totta niin, että
tavallaan voisihan se olla PK. Toki sitten tää on nyt taas
kerran sitten tota. Ehkä vasemmisto SUOMI katsoi
sitä nyt BKT nousi kun siellä on joku tämmöinen laskennallinen
huuhaa luku, että nyt voidaan taas vielä kaatua sen edestä tai
verottaa lisää. Joo löytyi BKT vähän lisää.
Pahvia ja nyt pelottaa. Niin ja sitten taas EU laskee
tota BKT, llä ja kansan tulolla myös näitä niinku maksuosuuksia
että tavallaan irlanti. Ihan tässä nyt vähän muuten
kärsii, koska heille ruvettiin laskemaan tätä kautta laskutusta
kun heidän googlet sun muut niin kun käy kiertämässä siellä
palveluissa niin tota ainakin osa niistä otettiin irrallinen
BKT niin tää on vähän vaarallistakin tää BKN
kasvattaminen jossain asioissa. On on ihan totta.
Ihan totta. Joo, irlannin BKT on kyllä se on
kasvanut himskatin nopeasti ja on aika aika korkea per capita.
Tyyppisesti mikä mun käsittääkseni se liittyy a melko
pitkälti näihin omaisuustiloihin mitä liikkuu edestakaisin.
Siellä on pääkonttoreita applen ja googlen ja ja ja näin ja sitä
kautta niinku tavallaan sitä rahaa liikkuu ulos se ja
irlantiin, mutta se näkyy silti bruttokansantuotteessa, että sen
takiahan se just se bruttokansantulo on usein.
Parempi tai siis joskus parempi mittari kun kun
bruttokansantuote eli eli otetaan vaan ne kotimaassa
syntyneet tulot ikään kuin huomioon, niin sitten irlanti
näyttää vähän erilaiselta. Siltä se kasvaa aika aika
nopeasti. Kyllä myös BKTLN näkökulmasta.
Sehän oli niinku tämmöinen beachmaajoukossa tota heikko
täällä osin nyt oikeastaan kaikki nää niinku maat kasvaa
nopeammin ja velkaantuu menettää maksaa velkojaan pois paitsi
sitten SUOMI että niinku mietin että pitäisikö meidän niinku
jotenkin tätä juhlitaan tätä näennäisen korkeata
bruttokansantuotetta. Suomessa ja se on niinku
vaarallinen. Se on taas semmoinen vaarallisen
tota turvallisuudentunteen, että onhan se korkea, mutta jos siinä
niinku höttöä sisällä, niin eikö jos melkein parempi niinku
puhkoa kaikki sieltä niinku tämmöistä niinku höttöluvut jos
siellä niinku löytyy joku ylen luoma laskennallinen tulo joka
on niinku mun silmissä vaan 590 miljoonaa tuhlausta josta
saadaan ehkä kahdensadan miljoonan edestä palveluita näin
niinku kylmän niinku oikeistolaisen näkökulmasta niin
niin eikö se kannata ajaa alas ja antaa ihmisille ne kulutti
kulutukseen ja saavat sitten kuluttaa.
Mediapalveluita yli sen kahdensadan miljoonan niin
paljon kuin haluavat, mutta tämmöiset niinku pakkosyöttö
päätetään että nyt juuri tämmöistä niinku mediasisällöt
pitää väen väkisin tarjota ihmisille väkisin jotenkin
tuntuu niinku tosi oudolta että miksei sitä niinku kukaan
kyseenalaista. Siis mä oon siinä mielessä samaa
mieltä että että niin kun ylen asemaa pitäisi tarkastella ja
pitäisi miettiä että mitkä on sellaisia missä markkina
kannattelee ja missä ei että minkä takia ylen pitää mennä
selkeästi markkinaehtoiselle puolelle häiriköimään ja sitten
toisaalta on varmasti sellaisia osa alueita.
Missä yle tarvitaan ja missä on hyvä että se tuottaa sitten
sellaista tietyn näköistä tuotantoa mitä se tuottaa sen
nyt veteen piirretty viiva, että enkä lähde taas ehkä
erittelemään enkä osaisikaan, että mikä on sellaista mitä ylen
kannattaa tuottaa ja mikä ei. Mutta että varmaan jotkut niin
kun. Tietyn näköiset Urheilu
urheiluohjelmat esimerkiksi niin kysyn vaan, että minkä takia
ylen pitää niitä lähettää, kun meillä on ihan hyvä markkina
tuottamaan sitä sisältöä jo valmiiksi, joten miksei me
anneta siis sen markkinan silloin toimii tai
kansainvälisiä sarjoja tai tai JNEJNE.
Tai voisi sitten tuoda se sekämallin, että yle plussasta
maksa tätä kaksikymppiä kuussa, niin saat katsella sitten niinku
nääportit sinne että niinku tavallaan.
Miksi se nyt on sitten niinku pakollinen tota kuuluu siellä
että hyvin voisi niinku tätä tuoda järkeä hommaa, mutta noin
muuten tää sekatalous aina pitäisi niinku miettiä että onko
tämä nyt niinku. Jolloin hyödyke, joka nyt
välttämättä pitää pakkosyöttää kansalaisille ja jotenkin siis
suomessa aina vaan ajatellaan, että kyllä ikinä ei voi olla
liikaa niinku maksuttomia palveluita, jotka siis on vaan
niinku riistetty sitä kulutusta kansantaloudesta tai pahimmassa
tapauksessa viety jopa niinku varallisuutta syöty syöty niinku
syömävelkaa. Eli tavallaan niinku
investointipotentiaalia ja syöty jotta saadaan niinku tarjota.
Poliitikkojen päättämien suunnitelma, taloudellisia
palveluita. Niin just näin just näin ja ja
ja tota mut tääkin ongelma olisi huomattavasti pienempi jos
meillä olisi vaikka talous kasvaa, mutta perhana viekö kun
ei ole eikä ole ollut aika pitkään aikaan niin niin niin
niin tässä sitä nyt sitten ollaan.
Ja ja mun mielestä niin kun ihmetellään ihan oikeita
asioita, että mitä säkin ihmettelit että minkä niinku
minkä takia meillä pitää olla näin suuri julkinen sektori?
Minkä takia meidän pitää verottaa näin paljon?
Meidän ei tarvitsisi jos me oltaisiin niin kun rikkaampia ja
kasvettu paremmin aikaisempina vuosina.
Mutta kun näin ei ole, niin niin tässä sitä sitten ollaan ja ja
yritetään leikata ja ja ehkä siinä vähän tällä kaudella nyt
onnistutaankin sitten, mutta mutta.
Mutta mun mielestä se kasvun puute on se keskeinen draiveri
siellä, minkä takia kaikkia ketuttaa.
Ja siis mun mielestä tätä tää varan.
Niin on. On niin pieni, että jos
ansiotulot on luokkaa sataviisikymmentä miljardia niin
päähän matti ilot on luokkaa kymmenesosa siitä 15 miljardia.
Että tavallaan se ja siis joku voisi niin vähän tutkia niitä
että onko tää niinku ihan vinksallaan että miten tää
niinku pääoma tai tota työpanos ei tuota kansalaisille
suomalaisille siis niinku ton enempää niinku bruttonapääomaa
ja sitten niinku osinkoina vaikka niin kun nettona luokkaa
4 miljardia ettei tavallaan ainakin ihan patenttien pieniä
suhteessa tähän työtuloon ja yksi lätkä vastaus on että ei
täällä oikein omista kukaan. Mitään, koska se on joko
ulkoistettu eläkesektorin omistukseen, valtion omistukseen
tai ulkomaalaisten omistukseen. Ja niinku näitä tavallaan niinku
varantoaasioita mun mielestä saisi ihmisettutkijat me niinku
tavallaan sitä PKT jotenkin hirveästi kyttäillä, mutta ei
niinku katella sitten, että mikä sen takana on.
Se tavallaan investointipotentiaali.
Joo näin on ja se investointi kokonaisuus, niin se on
kuitenkin hemmetin tärkeä asia, mutta että tuosta pääomasta kun
mainitsit eläkeyhtiöt niin niin tai mitä tuossa aikaisemminkin
juteltiin ennen kun lähetys alkoi niin.
Niin se on niinku kinkkinen juttu, että että meiltä napataan
kuitenkin se 20 melkein kaksikymmentäviisi pinnaa
palkasta. Tällä hetkellä se menee
eläkejärjestelmään ja se menee suoraan eläkeläisillä osittain
noin 3/4 ja sitten se neljäsosa menee sitten rahastoihin.
Näin pyöreästi suurin piirtein niin niin ja eläkerahastoista on
on kyllä rahaa aika hyvin mikä on hyvä tulevaisuuden eläkkeitä
silmällä pitäen. No onko se oikein järjestetty,
voidaan miettiä sitä nyt sitten, mutta mutta siitä rahasta
kuitenkin suurin osa. Investoidaan ulkomaille ja se on
riskiin niinku riski näkökulmasta varsin järkevää ja
aika moni on mun mielestä ihan viisaasti argumentoinut.
Itse asiassa kaikki eläkerajat rahat pitäisi investoida
ulkomaille 100% kaikkea ei yhtään suomea.
Näin me jaetaan riskiin jos suomea kohtaa iso shokki niin
eläkerahat on edes jossain määrin niinku suojassa, jos se
on vähemmän korreloitunut, se se tuotto, mutta samaan aikaan
pidetään mielessä että Suomi on pääoma köyhä maa täällä ei ole
pääomia ihan hirveän paljoa verrattuna moneen muuhun maahan
ja kaiken lisäksi kun vielä verotetaan niin iso osa pois
siitä. Tällaisilta ja sitten vielä se
verotettu pääoma lähetetään ulkomaille niin niin tää on niin
kun tää on vähän ongelmallinen tilanne.
Tosi hyvä pointti. Siis tosiaan siis luokkaan siis
se kokonaisveroaste. Nyt on neljäkymmentäkaksi niin
tota osittain siinä pitäisi sitten ottaa vielä huomioon,
että tavallaan tää kaksikymmentäneljä pinnan tota
palkkasummaan toki vaan kohdistuva joka ei nyt ole koko
PKT tekijä siellä niin se otetaan koko ajan pois ja sitten
niinku ehkä niin kun sijoittajien mielestä siis toi
riski pointti on tärkeä eli tavallaan ei kannata nyt laittaa
kaikkia. Tota monia uppoo vaan veneeseen
ja varsinkin viime vuonna kun suomalaiset osakkeet tuote -2
niin oli erittäin hyvä että se oli ulkomaista.
Osakkeista saattoi jenkeissä tuottaa vaikka 20 pinnaa niin
niin viime vuoden näkökannasta se oli niinku erittäin järkevä
homma, mutta se myös meinaa että tota sitten köyhien
kotitalouksien jotka koko ajan siis menettää tän
nettovarallisuuden tätä sinne eläkejärjestelmään eikä saa sitä
takaisin edes kuoltuaan niinku tota pelilliseen koska se
viedään pois niin niin niiden pitää korvata ulkomaiset
sijoittajat. Me puhutaan koko ajan enemmän
niinku tytäryhtiötalous. Ja unkarilla ei ole se tämmöinen
niinku companies niinku vinouma ettei niitä niinku kiinnosta
kovin paljoa SUOMI. Pitäisikö nähdä vaivaa että onko
täällä nyt joku hyvä hanke sen pitää niinku tuottaa ekstra
hyvin että vaivaudutaan mennä että tämmöinen niinku kotimainen
pääoma on niin kun poissa ja niinku juttelee eläkeyhtiöiden
kanssa niin ne sanoo että OK mulla on kuudenkymmenen
miljardin tase. Mä aloin tästä 20 miljardia
vaikka pääomasijoituksia ja suoriin sijoituksiin mulla on 5
hengen tiimi. Pitäisikö niiden nyt ruveta
sitten arpoja tähän 10 miljoonan keissejä, niin mä sanon silleen.
No pitäisi tai ja sitten jos jos sanoo palkkaa 30 tyyppiä niin
sitten kaikki huutaa että kulusuhde on paskaa että tota ne
pitäisi kaikki yhdistää. Yksi se ei niinku tää tätä
niinku kaikkien intresseissä on. Tavallaan vaan olla allokoimaan
pääomaa yhtään suomea ja se on ihan rationaalista joka tasolla,
mutta se on niinku meinaa sitten siihen, että me ollaan ihan
heillä kuitenkin. Yhä just näin ja tää on
nimenomaan viheliäinen ongelma. Siis mä en missään nimessä halua
sellaista tilannetta ja vähän sen suuntaista.
On, että kun oli ennen pääomamarkkinoiden avaamista
että että niin kun eläkerahaa sijoitettiin hirveän paljon
suomea ja sitten tavallaan mä voisin kuvitella, että
nykytilanteessa eläkejo. Toi on nyt joka paikassa sä
kävelet tuolla helsingin keskustassa niin joka toinen
kiinteistö on suurin piirtein eläke elämää kiinteistö.
Puolella. No kiinteistö yrityspuolella ei
ole. Se on totta, ei samalla tavalla
pörssistä. Tietysti suuri osa tai siis
merkittävä osa, mutta mutta. Joka tapauksessa pointti on,
että eläkeraha on jo joka puolella.
Mä en mä en missään nimessä kaipaa, että yks tällainen
valtasiektori ikään kuin raapisi enemmän vielä osia ja ja
tietyissä meille sitten taas edelleen sieltä yksityiseltä
sektorilta tilaamaan, että missä mielessä niinku halusi siihen
sellaiseen tilanteeseen, mutta mutta kyllä.
Niinku se ongelma pitää kuitenkin nostaa ja se ja se se
on se pääoma köyhyys että että miten me se ratkaistaan ja
jotenkin se pitäisi ratkaista. Kyllä siis yksi vaihtoehto
olisi, että me tehtäisiin niinku normi länsimaa että muutetaan
toi perintövero poistetaan ja siirretään luovutusvoittoveroon
tälleen niinku esimerkiksi niinku normaalit länsimaat
hoitaa sen nyt meillä tavallaan sen huomaa niinku kun on
investointipankkiiri niin huomaa että jos sulla on vaikka
viisikymppinen omistaja se katselee vähän niitä tota
jälkikasvua ei ole semmoista ylipäätänsä on ja sitten miettii
pitäisikö noita ruveta jotenkin ajaa.
Firmaa omistajaksi tai ei ja sitten näytti.
No ei myydään tää myydään suomalaisille, mutta ei niitä
ole niin sitten se menee joku pääomasijoittajalle tai sitten
tota ulkomaalaisille tai sitten firman lopetetaan, koska siis se
tavallaan sen perintöveron niin kun järkkääminen niille tota
plus sitten se niin vieläkin sun kouluttamiseksi ja niinku juuri
tämän alan kapitalisti. Eikö oo vaan niinku liian
vaikeata? Kun taas sitten voisi olla siis
sillain vaikka niinku ruotsissa että tota no vaikka ne vaan on
vähän tyhmempiäkin, niin siitäpä ne saavat sitten tietysti kun
myyvät niin sitten maksavat korkeammat verot siitä
myyntivoitosta ja tälleen tää niinku toimii OK niinku johtaa
siihen että ruotsalaiset on varallisuutta, mutta haloo se on
just se niinku meidän ongelma, että meillä ei ole sitä
varallisuutta. No tää on yksi ratkaisu, ei ole
kauhean suosittu, koska kaikkien ekonomistien mielestä se on
maailman paras vero, että on niinku tota kuolemanvero, koska
se kuollut ihminen ei enää niinku ole.
Rationaalinen päätöksentekijä. Mä näen niinku tonkin pointin,
mutta tavallaan se on liian helppo.
Kopautti siihen että tota että koska tää on tämmöinen niin
sanottu täydellinen neutraali vero niin sitä ei pidä ikinä
muuttaa. Miksi kaikki muut kansat?
Se on se sitten muuttanut. Aivan joo ja ja sehän ei nyt ole
täysin neutraalivero. Siis se perustuu tällaiseen.
Öö edustavan agentin malliin. Mä sanoisin että että että jos
me mietitään ihmistä, ei niinkään niin kuin yksilönä vaan
vaan dynastian ajossa, jossa niinku se seuraavat polvet on
sen dynastian ikään kuin seuraavia jäseniä, niin ei ole
itse asiassa ollenkaan selvää, että että tota se perintövero on
mikään optimaalinen vero. Se on tietysti siinä mielessä
totta, että se ei jotkut osat siitä ei karkaa että se
veropohja on niinku osittain jäykkä, mutta sitten toisaalta
jos se on sellaista lidia pääomaa, niin kyllähän sekin
sitten toisaalta karkaa pois, jos niikseen on että että tässä.
Tässä on sitten näkee siis sitä, että yhä enemmän ja enemmän
ihmiset on sille miksi mä tätä. Niinku yritystä tai joka voi
kaatua alta tai muutenkin rankkaa puualan omistaja niin
myydään se pistetään tätä jenkki sijoitusrahastoja.
Taas se karkaa pääomalle niinkumuodossa.
OK, siinä se on niinku helpompaa, että nyt mä kuolin ja
sitten sitä maksetaan 19 pinnaa niinku veroja pois, mutta
peritään ainakin jenkkien salkku mikä on niinku erittäin
miellyttävää sille perille. Mutta sitten jos se on joku
niinku miettii sen tota techfirman niin tota mitähän
helvettiä mä nyt perin ja pitääkö mun tätä mennä
toimariksi tänne ja kaikki työntekijät karkasi tässä kun
isi kuoli ja. Muuta tämmöistä näin niin on se
niinku ihan eri tason ongelma. Se on ihan se on ihan totta.
Ja sitten tietysti en voi olla nostamatta mistä jo puhuttiin,
niin kyllähän verotus verotus tässä näin, että että kivempi se
kai olisi. Nyt ihmisten säästäisi sitten
matalamman verotuksen kautta rahaa ja ei tarvitse sitten
kuluttaa. Huom kuluttaa sitä julkisen
sektorin kautta, vaan sitten ihmiset voisi tehdä erinäisiä
asioita ja saisi sitä, mutta se on aika pitkä tie tokikin, mutta
mutta kuitenkin jos tän pitää alkaa.
Mulla oli tuossa elias erämaja kanssa, siis ammattiyhdistys.
Sä oot räppi eli ekonomit on toki siellä ehkä.
Miellyttävämmän sitten päästä sieltä niin tota paloiteltiin
vaan sitä, että kun meillä nyt on siis maailman korkeimpia
kokonaisveroastetta tota palkassa siis luokkaa
viisikymmentäyhdeksän piste 4 tota saattaa olla että melkein
niinku ja sen päälle vielä ney. Eikö tuota nää niinku
eläkemaksut niin niin tota olisi hirmuinen insentiivi että jos
sieltä saisi tota vähän pienentää vaikka muutaman pinnan
saisi sijoittaa tätä vaikka vaikka nyt tota johonkin
sijoitusrahastoon pienentää sitä verotusta ja sitten kun se
niinku realisoi sen sijoituksen niin sä maksat siinä yhteydessä
sen niinku. Tavallaan sen vuoden
palkkaveron, joka nyt voi olla vaikka vähän pienempi tai muuta
että jos tämmöisiä elinkaari sijoituksia, että jos on valtion
edessä menettäisi mitään tää olisi niinku yks yks malli tuoda
sitä pääomaa. Mun mielestä mun mielestä toi on
hyvä malli. Tuota eläkejärjestelmä suhtautuu
siihen todella kriittisesti. Käsittääkseni hyvin, hyvin.
Niin ei tarvitse sitä eläkekysymystä prossaa poistaa
vaan ihan tuloveron kautta, mutta sitten tota eläkemallissa
voisi olla että se 80 piste 6 niin vaikka 4 pinnaa niin sä
saisit sijoittaa. Henkilökohtaisesti omaan rahasta
ja se olisi juridisesti pitää. Se olisi sitten vielä vähän
radikaalimmin malli, mutta toi ensimmäinen malli olisi vaan
ihan niinku valtion tulovero ja tasaamaan että maksa tota sä oot
tota rahastosijoitukset niinku vähentää verotuksessa tai tai
siis marginaalivero pienennetään pikkaisen ja sitten kun se tota
myyt sen niin siitä tulevat päävoitot niin tota lasketaan
vaikka sitten sun sen tuhoutumisen.
Vuoden joo joo joo olisi kiinnostavaa nähdä jotain
laskelmia tästä. Niin, no mutta tällä hetkellä
niinku esimerkiksi kolmikanta miettii näitä kovin tulehtuneet.
Tunnelmissa, jossa todennäköisesti ei tehdä mitään
ja lisätään vaan vähän lisää arvioverotusta YL tai jotain
muuta kauheaa. Että siis.
Tämäkin on muuten siis oletteko seurannut tätä YL saagaa, mutta
tää on semmoinen pommi joka tulee niinku tosi pahasti
nilkoille. Mä luulen, että tossa 2 vuotta
sitten siirryttiin malliin jossa.
Yrittäjän itse ilmoittamaa yritystulon ja riitäkään vaan
niinku eläkeyhtiöt päättävät niinku arvioivat sille mikä
siinä on tulon pitää pitäisi olla riippumatta maksa itselleen
palkkaa vai ei, niin se kuulostaa kyllä niinku ihan
niinku täysin mielipuoliselta systeemiltä.
Mutta joo ja se ne on mielipuolisia systeemejä, koska
eläkejärjestelmä ei oikein puhu tällaista yrittäjää kieltä.
Siis se tietyssä mielessä me yritetään litistää yrittäjää
sellaisen palkansaajan tavallaan neliöön ja sitten yritetään
muokata jonkinnäköinen eläkejärjestelmä, joka jotenkin
niinku hoitaisi sen homman. Ja ja ja ja sitten kun me ollaan
vielä menneisyydessä tehty iso virhe sen suhteen, että se on
jakojärjestelmä täysin jakojärjestelmä eli nykyiset
vakuutusmaksun maksajat maksaa nykyiset eläkkeet eikä versus
rahastoiva järjestelmä. Missä missä sitten säästetään
sitä sivuun niin niin se on se ensimmäinen kriittinen virhe.
Ja kun se on tehty aikanaan niin se on hemmetin vaikea korjata.
Ja nyt kun yritetään tehdä mitä tahansa korjauksia niin me
mennään niin kun se menee aina väärin.
Joo, mutta siis tätäkin voisi joku laskea että onko noin
kaksikymmentäviisi prosenttia niin kun.
Mä luulen, että se on todella korkea niinku eläkevero.
Siis mä jälleen kerran tästä on tosi vähän tietoa, että onko
normaalia että palkansaajat otetaan kaksikymmentäviisi
pinnaa niinku eläkekulut. Siis mä luulen että.
Se on niinku kansainvälisesti vertaillen.
Mä luulen et se on niinku kovimmasta päästä ja se niinku
häivytetään, koska siinä kokonais palkansaajan
veroasteessa siitä tota vaan niinku muutama prosentti niinku
laskennallisesti. Huomioon joo joo se on.
Se on kovimmasta päästä. Ettekö oon tehnyt näitä
vertailuja ei mitenkään kattavalla aineistolla mutta
mutta koska ne on monimutkaisia ne järjestelmät niin ne on
sitten ottanut tiettyjä maita. Ja ja vertailun niinku niitä
muistaakseni SUOMI on tosiaan niin kun korkealla tasolla,
mutta yllättävän kalliita ne järjestelmät.
Kyllä kaikkialla muuallakin on, koska koska siis suomessa ne on
helppo ikään kuin lukea tilastoista kun tää on julkinen
eläkejärjestelmä niin meillä on tarkat tiedot tästä, mutta kun
ulkomailla siellä on sekä julkisia että pakollisia
yksityisiä järjestelmiä ja se. Isia rahastojärjestelmiä.
Jep sekä että sekä että mutta että että joka tapauksessa tekee
sitten vertailusta vaikeampaa, että mitä nyt sinne tarkalleen
ottaen maksetaan ja mitä sieltä tarkalleen ottaen saadaan ja ja
se on sellaista niinku. Mulla on semmoinen fiilis että
toi on niin kova vero tasavero kiila pohjalle.
Sen päälle lähdetään niinku maailman kovinta progressiota
rakentaa niin niin tota, että se on niin kuin tavallaan se
julkisen sektorin ja eläkesektorin kansantaloutta
vetämä niinku kulutus ja investointipotentiaalia niinku
pakko olla niinku tosi massiivinen se vielä kanavoidaan
ulkomaille kokonaan. Eli jotenkin mä tuun tähän
yhtälöön niinku selittää miksi meillä ei ole kasvua, että se on
niinku ne on niin hirveä treeni tota systeemi ja sitten taas
tavallaan siitä ei kierrä oikein mitään takaisin.
Ja valuuttajärjestelmä on ylikansallinen euro niin
tavallaan, että jossain kruunussa sun niinku vähän
pakkokierros rakennettu sinne, koska kulutus on automaattisesti
tota siinä velkaantumista ja veroyksikössä eli kruunussa,
niin tavallaan ne systeemit niinku vähän tasapainottaa
itsensä niin sekin on viety pois että.
Se on totta se. Että jotenkin tää niinku tuntuu
että tässä on niinku hirveän niinku imemisen ääni joka menee
sinne niinku ulkomaille sieltä ja valtion g hen täältä niinku
tota yksityisen kuluttajapuolen niinku taskusta aika vielä
pienenee koko. Ajan just näin ja ja tosiaan
laitetaan tähän sokeriin. Anteeksi kun tota mansikkakakun
päälle pistetään vanheneva väestö, mikä on tietysti
läheisesti yhteydessä näihin edellä mainittuihin.
Mutta että että kun vielä väestö vanhenee niin se taakka kasvaa
entisestään entisestään ja vielä kasvaa tulevaisuudessakin
entisestään. Niin niin ikään kuin.
Aa se ikään kuin verotaakka kautta tuottavuuden kehityksen
odote, niin niin se. Mä en ole super optimistinen
tässä vaiheessa. Toivottavasti olen.
Olen väärässä. Joo, sekin on niin
mielenkiintoinen yhtälö sitten kun tavallaan kasvaa ja kasvaa.
Määrä tavallaan kyllä kuluttaa, koska ne saa sitten sieltä
eläkemaksut tuota systeemistä niinku yli 30 miljardia
yksityistä ostovoimaa, josta sitten valtio veroja
korottamalla ottaa aika paljon takaisin.
Tavallaan sitten niinku tota valtion kulutukseen, mutta
kuitenkin niin se on aika aika niinku varmaan stabiiliosa siinä
kulutuksessa. Mut sitten toisaalta niille
palveluitaan tarvitaan niitä maksuttomia terveyspalveluja,
jotka niinku on ihan niinku ponttilassa, että semmoiset
kahdenkymmenen miljardin tota palvelut on sieltä nyt luvattu
ja ne vaan niinku nousee joka vuosi, että se niinku ja, josta
sitten taas ei välttämättä makseta koska ne ei ole
yksityisiä vaan ne on niinku siellägessä tai julkisessa
kulutuksessa tää niinku niinku aika aika himmeli että kyllä
vaikuttaa, että miten me tämmöiseen ollaan, ollaan niinku
ajauduttu. Miten tätä korjataan lisää
markkinataloutta? Niin ja sitten se ratkaisu.
Niin ja sitten tavallaan hän on. Vakuutusmalli on niin kun usein
huono, tavallaan yksityinen. Terveysvakuutus, mutta jotenkin
siis sielläkin on. Sitten se nyt tuntuu sitten
toimiva niinku yritysten puolella täällä perusterveyden
puolella aika hyvin, mutta sitten sielläkin niinku vähän
toivotaan että tuottaisi se tuottaisi se sitten sieltä tota
siinä vaan ne keskustelin muuten yksi poliitikon kanssa tai
roinisen petrin kanssa, että oma lääkärimalli voisi olla niinku
yks malli tuoda se perustarve terveysleiri tota aika niinku
markkinatalous henkisesti myös sieltä julkiselta puolelta, että
meillä on vähän DR maissa että tota nää uskot näihin
terveyskeskuksiin. Näin se varmasti on.
Joo. Se olisi taas tällainen
kulttuurimuutos, mutta se voisi olla sen arvoistakin.
Niin koska sitten tavallaan sipilän hallituksessa yritettiin
yhdistää ne mut vähän sillä tyylillä meillä on ihanaa, d
eräänlaiset terveyskeskukset ja sitten niinku terveydenhuolto,
mutta ne niinku menee samasta lompakosta ja siinä oli vähän
hyvää. Mutta siis jotenkin siis se
tavallaan niinku markkinataloudenllinen palvelu,
joka tulisi sen yksittäisen lääkärin kautta niinku voisi
olla kustannustehokas tapa tehdä ja niinku aika monet maat tekee
niinku näin sen. Ja suomessa OK tää ei ole
pelkästään suomalainen ongelma, mutta suomessa on vielä tää
ikävä tilanne. Lääkäreiden määrän suhteen, että
että sehän niin kun joo lääkärimarkkina esimerkiksi on
toki markkina, mutta lääkäreiden määrää säädellään valtion
toimesta ja ja se on nyt onnistuttu pitämään liian
alhaisena aika monta 10 vuotta ja silloin silloin aivan selkeät
implikaatiot. Siis se, että menet tuonne
syrjäseuduille ja ja ja palkka on kaksikymmentäviisi tonnia
luokkaa niin niin se se ei niin kun se ei kerro terveestä
markkinasta samaan aikaan kun työttömyysaste on nolla tai
rakenteellinen aste on negatiivinen.
Käytännössä niin niin niin se vaan se on niinku tavallaan se
markkina on täysin tuhottu tällä huonolla koulutuspolitiikalla
niin vitsi soikoon kun edes sitä saisi vähän niin kun tota
petrattua niin niin itse asiassa sieltä voisi tulla, paitsi että
palvelu palvelut paranisi kun saisi lääkäreitä paremmin eri
paikkoihin, mutta sieltä voisi jopa tulla jotain hauskoja
innovaatioita kun olisi enemmän lääkäreitä ja ja ei ei olisi
ikään kuin siinä kiireen puristuksessa koko koko ajan.
OK, sitten meillä esillä ja ja muilla muilla pörri ja siellä on
omat ideansa ja ja että tietysti ihan pitää tässä tilanteessa
tällä hetkellä. Ilmeisesti, mutta tota en mä
tiedä. Voihan sieltäkin tulla
tuottavuuskasvua, mutta se ei vielä toistaiseksi ole
realisoitunut tähän niin kun julkisen talouden
terveydenhuollon tuottavuuteen. Ja sitten tässä muuten siis
elias erämaja kanssa kun juttelin niin tätä paljastui
näistä yritystuista. Siis semmoinen juttu, että tää
niinku suurin osa yritystuista on niinku vaan laskennallisia
arvonlisävero niinku eri eri eli tota elikkä meillä nyt on se
kaksikymmentäviisi piste 5 niinku korkean yleinen ja
arvonlisävero. Jos vero ja sitten on 14 pinnaa
ja 10 pinnaa niin näiden niinku väliset erotukset on niin kun
lasketaan niin kun yritystueksi eli esimerkiksi
terveyspalveluissa taitaa olla aika paljon sitten 10 pinnaa,
niin tavallaan se laskennallisesti katsotaan että
se koko sektori on viidentoista ja 5% tota niinku yritystä
alainen vaikka siinä ei oikeasti järjen hiventäkään.
Tanskassa esimerkiksi on vaan yks alvi eli 2 5 eli siellä ei
sitten vissiin ole näitä yritystukia ollenkaan.
Ei ole ei ole just näin. No joo, miten sä sitten
määrittelet verotuen että toi jo helppo mutta että mun mielestä.
En mä nyt sanoisi että toi ihan super epäloogista jotenkin on
että sulla on yks peruskanta ja jos et ole peruskannassa niin
mikä syy siinä sitten on? No syyhän on se, että me
halutaan nimenomaan tukea näitä tiettyjä aloja kun tällä
matalammalla kannalla niin jollain se nyt toi yritystukea
niin mä nyt oikein tiedä mikä peruste sitten sillä alemmalla
kannalla. On kävisi vaikka
kahdenkymmenenkahden pinnan yleinen ja ainoa alvi kanta,
niin sitten ei tavallaan olisi näitä bullshit lukuja missään
systeemissä ja systeemi olisi niinku neutraali, että se olisi
niinku jotain insentiiviä plus sitten kuitenkin.
Koitti rumba pienen isku ei tarvitse enää sieltä arpoa että
mitähän tää. Nyt on tää joo joo näin on joo
ja täähän on taloustieteellinen lempi lempilapsi tää näin että
yksi kantaja sillä hyvä se on helppo ja hyvä ja ei yritystukia
ja näin. Edespäin, mutta ne yritys suodat
yhdistyvät on niinku toi on niinku useita miljardeja tai
laskennallinen avioero, koska tietysti ne liikevaihdot jotka
niiden takana on niin tota on on suuria mutta tai se suorat
yritystuet on niinku kai luokkaa joku yksi piste 2 miljardia
niinku mitä ja siinäkin on aika paljon tätä jotain niinku
energia energia liitännäisiä niinku laskentakaava.
On on eli aika vähän tässä siis tyyliin tota se yle yksinään
niinku suunnilleen puolet tuosta, että tavallaan meillä on
niinku tosi paljon tämmöisiä niinku harhoja että katsotaan
että kokonainen sektori saa toimia täysin tai
markkinatalouden ulkopuolella pelkällä niinku tota tota
kasvavalla kuluubudjetilla ja ja tavallaan nolla liikevaihdolla.
Koska siis se ei se yle keltään mitään laskuta ja sitten meillä
on taas sitten tota hirveä itku sitten näistä tota yritystuista.
Ja muista. No mun mielestä voidaankin olla
kaikki nolla. Nolla, mutta tota jotenkin
pitäisi vaan tätä niinku hillitöntä kierrätystaloutta
pienentää, että tavallaan ei kaiken tarvitse mennä niinku
valtion. Kautta mä mä oon täsmälleen
samaa mieltä ja ja ja kyllä mä ne yritystuet kampaisin sieltä
mutta mutta tosiaan eihän ne mitään ratkaise, niitä ei ole
tarpeeksi käytännössä, että sieltä saisi leikattua, että
kyllä se sitä nimenomaan julkisten menojen kautta ne
ratkaisut sieltä löytää. Ei ole ollut helppoa täälläkään
hallituksella, vaikka vaikka tuota noin nää oppositio
tietysti virkansa puolesta ja näin väittää että.
Hallitus nauttii tästä leikkauksesta näin edespäin.
Mä väitän, että aika vaikeata niilläkin on ollut ja on se
vähän se kun katsot Orpon naamaa niinku niinku näistä tuota noin
nää lehdistötilaisuuksissa näin niin on se vähän kun kivet vettä
puristaisi että että ei se ei se niinku ei siinä oikein niin kun
siitä tilanteesta poliitikko nauti kun joutuu leikkaamaan.
Oli mikä poliitikko. Tahansa tai jossakin pitäisi
konseptoida uusiksi, että säästää tota kansalaisten tota
nettokassavirrasta tota pienentämällä julkista
ylikulutusta, joka siis kolmentoista miljardin tasolla.
Tällä hetkellä. Joka.
Rahoitetaan yhdeksänkymmentäkahdeksan
prosenttia ulkomaalaisilla velkakirjoja sijoittajille,
koska täällä ei ole pääomaa pyörittäen niin kuin sitä edes
yksi vuoden vajetta. Meidän omalla pääomalla, että
sekin pitää niinku tuoda pääomaa ulkomailta.
Sehän muuten varmaan jossain vaiheessa ruvetaan tätä
kahdensadan viidenkymmenen miljardin eläkevaroja niinku osa
on pakko kattaa siihen niinku valtiovelan tota kattamiseen.
Koska siis suomesta ei vaan löydy pääomaa kattaa meidän tota
niinku velkaantumista yksityisellä puolella ja se
todennäköisesti rupeaa syömään niitä tuottoja vähän alaspäin
että. Niin aivan.
Ja kyllä mä luulen että eläke rahoittajille nyt on
valtionvelkaa. On on, mutta siis ei ole
suomessa, koska SUOMI on tähän mennessä tienannut vähemmän kuin
tavallaan tommoinen tota vaikka niinku euron keskimääräinen
valtionvelka, niin kyllä mä luulen.
Oon aika varma että tota nää eläkerahastot ei ole sijoittanut
niin kun juurikaan suomen valtionvelkaa.
Niin no joo joo varmaan varmaan näin joo.
Mutta siis se sitten kun tavallaan se yhtälö menee niin
pahaksi, että tavallaan sieltä koti ja siis esimerkiksi
valtiokonttori ei ole rakentanut systeemejä ja me voitaisiin
kerätä suomesta. Pääoma ne on niinku tavallaan.
Nythän se menee semmoisella tavalla huutokaupalla jos se on
niinku ulkomaisia investointipankkien jotka
eteenpäin myyvät sen tota velan tuota erinäisille rahastoille ja
keskuspankeille ja muille sijoittajille niin niin tota ei
ole olemassa mitään systeemejä ja suomalaiset voisivat
sijoittaa tätä valtionvelkaa semmoisia joskus on ollut vaikka
italiassa hyvin yleistä, että kansalaiset saattavat omaa
velkaansa niin tota tässäkin. Muuten siis tätä valtiokonttori,
miksi olette niin laiskoja, että huoltovarmuussyistä ette ole
niinku lähteneet hakemaan tätä pääomaa kotimaasta?
Ja mä luulen että se ikävä. Syy oli se, että sitä ei
löytyisi. Jep se on totta.
Se on paljon mahdollista. Ei kannata tehdä joilla ei ole
kysyntää. Mutta siis se sekin pitäisi
kertoa jotain me ollaan niin köyhä maa, että me ei voida edes
niinku pientä osaa omasta niinku vuotuisesta vajaa julkisen että
tota velan kasvusta rahoittaa omin voimin, että tota sitäkin
niinku voisi. Mun mielestä joku vähän tutkia.
Juu kyllä näitä asioita on mitä voisi tutkia.
Niitä on aika paljon. Pitäisikö meidän kääriä hihat ja
alkaa? Hommiin no mä vähän tätä tein ja
mä en edes ole ekonomisti että mä oon tämmöinen.
KTM että tätä mä en mä jotenkin tuntuu että vähän niinku vääriin
asioihin. Öh pistetään sitä tota talo
suomen niukkoja taloustieteellistä
tutkimusresursseja, mutta mä vähän vähän varmaan jäävi tässä
asiassa. Voit olla oikeassa.
En tiedä. Mutta tosiaan mulla on ollut
mauri kotamäki täällä vieraana. Mä ehdotan, että mennään
sisäpiirin puolelle. Voitaisiin jatkaa tota pohtia,
että miksi meillä on niin niin vähävarainen tota markkinatalous
suomessa ja miksi kaikki aina katsotaan niin kun.
Julkisen sektorin kautta, niin voitaisiin sitä puolta pohtia,
sopiiko tää. Sopii oikein hyvin.
No niin hypätään sinne tota sisäpiirin.