No niin tervetuloa tänne neuvottelija kanavalle.
Mulla on vieraana mahdollinen tuleva presidentti pekka
haavisto. Tervetuloa.
Kiitos kiitos. Hienoa kun pääsit tulemaan tänne
ja. Olla täällä.
Tuota ollaan punavuoressa onko nää tuttuja uuneja sulle?
No nää on aika tuttuja uuneja sillä tavalla et mä oon asunut
tässä albertinkadulla ja tää oli oikeastaan se albertinkadun ja
uudenmaankadun kulmassa, että hyvin hyvinkin tuttua ja sitten
kasvisravintola oli aikanaan tuossa korkeavuoren kadulla ja
olin pulled kuskina muun muassa siellä ja.
Joskus tiskaamassa esa saarisen yksi ruma kirja tulee mieleen,
että erektio albertinkadulla, mutta olitteko?
Naapureita jossain lähistöllä varmaan tuo vesa sillon asu että
joskus näin. Kadulla no sitten tämmöinen
pieni icebreaker, niin mä oon opiskellut tuon olli muurisen
kanssa ja mulla on aikaisempiakin kampanjoita niin
jäi mieleen semmoinen tota flash mop tuolta rautatieasemalla
jossa ruvettiin laulamaan finlandiaa niin pitäisikö maamme
laulu vaihtaa finlandia, ksi? Niin se flash mop oli todella
hieno siellä. Siellä kaiku aseman hallissa ja
upea upea video siitä. Mutta mun täytyy sanoa että mä
oon sen verran tämmöinen historian nörtti että kun ne on.
Lukenut talvisodan ajasta vuodelta 40, kun ella Eronen on
lausunut maamme laulua tukholman stadionilla.
Portland se on siellä niin kun mennyt läpi koko yleisön ja sen
jälkeen sitten tätä on toistettu eri puolilla ruotsia ja kerätty
rahaa suomelle ja näin poispäin, niin kyllä täällä maamme
laululla ja portland runebergin runolla niin on ollut iso
merkitys meidän historiassa. Joo ja itse asiassa toi
itsenäisyyden aika niin. Luin tätä jared diamondin kirjaa
näistä tota historioista, niin siinä mä ymmärsin että tota
venäjän imperiumi lähti sotimaan japania vastaan ja sitten ne
hävisi sen niin siinä oli semmoinen teoria että tää oli
itse asiassa ehkä isoin syy miksi me päästiin tota
itsenäiseksi ei niinkään leninin mielisyys vaan hävitty japanin
sota. Saattaisi olla näinkin ja ja
tietysti ilkeät kielet sanoa, että saksalaiset tuki kovasti
lenin ja leniniä ja hänen valtaan pääsyään, että siellä
oli tämmöistä ulkovaltojen vaikutusta.
Mutta. Kyllä kai tsaari venäjä oli
käyttänyt loppuun kaiken voimansa.
Ajattele kuitenkin millainen mauritus järjestelmä ja
tällainen jäänyt modernisaatio kokonaan tekemättä.
Mä luulen, että se vähän niin kuin neuvostoliitossakin sitten
se kaatuu ikään kuin siihen omaan mahdottomuuteensa.
Ja tietysti suomalaiset osasi taitavasti käyttää tilanteen
niin kuin usein olemme onnistuneet.
Käyttämään ehkäpä samanlainen reuna kohta voisi olla jopa nyt,
koska me hyökkäyssotaa ukrainaan myös ei mene veneen kannalta
hyvin, niin sitten tavallaan tää suuri venäjän imperialismi ottaa
ehkä tästä samantyyppistä. Murros kohtaa kun silloin yli
100 vuotta. Sitten no joo mä oon ajatellut
paljon tätä prigozhin ia tätä juhannus marssi kohti moskovaa
jäisikin tietysti kiinnostavaa oli se, että sitä ei pysäytetty
rostovissa eikä sitä pysäytetty seuraavissa kaan abe ta peissa.
Eli eli miten oli niin, että suurvalta ei pystyny heti
estämään tämmöistä marssia kohti pääkaupunkia ja prigozhin
vertasi sitten tilannetta vuoden 17 tilanteeseen ja sanoi että on
samanlainen tilanne kuin se, että vihaiset sotilaat heittää
mädän saari. Ulos ja ja tietysti vertautui.
Vertautuu han se monella tavalla siihen, että pettyneet sotilaat
jotka on kärsineet ukrainan rintamalla huonosti johdettu
ista sotatoimista niin on on vihaisia ja ärtyneitä ei ei
ilmeisesti tarpeeksi vihaisia, mutta tietysti se ongelma oli
se, että prigozhin politiikka olisi ollut sotia vielä
tehokkaammin Ukrainaa vastaan ja olla vielä aggressiivisempi eli.
Eli voidaan nähdä vielä tietysti semmoinenkin vaihe venäjän
historiassa, että. Ikään kuin se post tiputin tai
putinin jälkeinen johto niin on on vielä nationalisti isempaa ja
ja vielä imperialistisen. Kuka tietää.
Joo käytiin tästä muuten siis pekka toverin kanssa jakso siitä
aika tuoreeltaan sen hullun juhannusviikonlopun jälkeen,
että olisi kyllä uskomaton tilanne.
Ehkä yksi tämmöinen kaiku mikä on just tullut pöydälle on tää
azerbaidzanin ja vuoristo karabahin ja tuota Armenian
välinen kiista, että eikö siihen liittyy venäjän venäjän
tavallaan heikkous myös. Siihen liittyy venäjä, mutta
ehkä sillä tavalla kiinnostava. Tavalla, että kun silloin kun
vielä oli mahdollista tavata venäjän ulkoministeri lavrovin,
niin tämä oli yksi kiistoista jota kävimme läpi ja.
Hän niinku pyyhkii hikeä otsaltaan ja sanoi, että mä
sanon, että venäjän on molemmilla puolilla.
Että tehän voitte tän tavalla ratkaista tai tai pakottaa
ratkasua, niin hän hän pyyhki kyllä hikeä otsaltaan ja sano et
saiskohan tähän yhtään apua apua jostakin muualta et ilmeisesti
on voin kuvitella karabahin koko vuodesta karabahin koko
historiaa niin niin se on hankalasti ratkaistavissa ja
olen tavannut sekä azerbaidzanin että Armenian edustaja myös
tämän viimeisimpien sota tapahtumien jälkeen ja siellä
tuli kyllä mieleen, että jo pelkästään se kielenkäyttö
miten. Toisesta osapuolesta puhutaan
ja. Ja se se täydellinen toisen
syyllistäminen niin niin sitä on sekä johdossa että ilmeisesti
tavallisissa kansalaisissa ennen kuin sieltä pääsee yli etsimään
sitten sitä ratkaisua, niin niin se on.
Se on pitkä matka. Joo ja tässä on siis turkki.
Liittyy kai sillä tavoin, että sekä israel että Turkki niinku
tavallaan ensimmäisen kerran näytti näiden sota droonien
voiman siellä ja tässä ekassa kaan hakassa ja ja sitten
tavallaan nyt sitten. Eikö enemmän kuitenkin venäjä
Armenian puolella? No siellä on varmaan semmoista
lukkarin rakkautta. Useinhan ajatellaan näin, että
että siellä on. Öö enemmän enemmän venäjän
sympatiaa, mutta mutta voi ehkä ajatella näin, että se
konfliktina ei ei hyödytä oikein ketään, sillä tavalla se niinku
sillä sillä alueella, että niinku nähdään nyt sitten nyt
nyt alkaa pakolaisvirrat lähteä vuodesta kanava hista ja ja
tulee uutta pakolaisuutta että se on.
Se on myöskin naapureille vaikea paikka.
Tässä sitten kun olit tää edellisessä hallituksessa
ulkoministeri, niin oikeastaan tää turkin venäjän asetelma
liittyy sillä, että itsekin. Siinä tuon 2020.
Multa kysyttiin mielipidettä siihen naton lukko tilanteeseen
niin mä siinä arvelin että teillä voisi olla tämmöinen hyvä
poliisi paha poliisi ja ehkä jos Marinin ottaisi siihen joku
neutraali poliisi mahdollisuus. Eli koska siinä nyt oli
nimenomaan tämä r erdogan oli ja sitten pienemmässä roolissa
sitten tota orban unkarissa tota päättämässä 2 viimeistä 30 nato
maasta niin ja. Että pystyisikö hän siinä tota
jotenkin olemaan yksi teistä tavallaan kauhean lähellä
erdogania ja sitten muut tavallaan tiukkana.
Oliko teillä tämmöistä roolijakoa siinä?
No ei ehkä ollut roolijakoa, mutta jos palaan vielä sen
verran siihen kevääseen kaksikymmentäkaksi ja Suomen
nato jäsenyyteen, että sinä hetkenä kun se oli meille
selvää. Että nyt venäjä on hyökännyt.
Ukraina on muuttanut dramaattisesti koko euroopan
turvallisuustilannetta ja nyt on se valinta tehtävä, että
lähdetään naton jäseneksi ja pyritään saamaan vielä ruotsi
mukaan. Niin tähän ei ollut ollenkaan
kaikille nato maille mitenkään ilmeistä oli nato maita
keskeisiä kin nato maita jotka sanoo että hei että älkää nyt
eskaloitui eskaloida tilannetta keskellä konfliktia, että tässä
on tällainen tilanne on vielä käydään istanbulissa
rauhanneuvotteluja kun käytiin pari ensimmäistä kuukautta ja
jotkut oli aika optimistisia että vielä syntyisi joku järki
ratkaisu tähän tähän tilanteeseen ja silloin nähtiin
että tää tuo uuden elementin tää suomen ja ruotsin nato jäsenyys
ja me jouduttiin käymään systemaattisesti.
Kaikki nato maat kertoen miten meitä nähdään miten me
huolehditaan omasta puolustuksestaan ja miten me ei
tulla taakaksi natolle tämmöisessä tilanteessa.
Ja totta kai sitten jouduttiin vähän varautumaan tähän.
Pitkittyneeseen jäsenyys prosessiin myös sitä kautta,
että kysyttiin erilaisia turva lupauksia mailta ja saatiinkin
niitä, joista oltiin tietysti tyytyväisiä, mutta se oli
tietysti unkari ja turkki on noussut siinä niinku kepin
nenään, mutta tää prosessihan oli sisälsi oikeastaan
keskustelut kaikkien kanssa ja silloin suomeen suomeenhan tuli
vieraiden virta. Silloin keväällä
kaksikymmentäkaksi ulkoministereitä ja ja muita
tärkeitä päättäjiä juuri sen takia että haluttiin eri nato
maissa ymmärtää mitä tämä merkitsee natolle.
Ja miten miten nato hyötyy tästä jos SUOMI ja ruotsi tulee
mukaan? Joo ehkä tuosta 2 2 tuota
keväästä niin toi Mika Aaltola alla ja sitten tuolla tota risto
EJ penttilä on tuolla vähän eri näkemys siitä kuinka tiukkaa se
tavallaan vastustusta niin aika atomi hakemukselle olleet risto
EJ penttilä kirjassa. Oikeastaan suoraan sanottiin,
että melkein kiellettiin että joku kielsi että älkää nyt
laittako, mutta sitten taas mika aaltolan näkemystä ei tämmöistä
niinku aktiivista vastustusta. Ollut, että on ehkä näkemystä,
että aikaan huono, mutta onko sulla?
Pystytkö tuota? Kiistää hieman varoittaa kaikkia
avata, mutta voin sanoa näin, että että se ei ollut mitenkään
itsestäänselvää, että kaikki tukevat tässä tilanteessa suomea
ruotsin nato hakemusta oli niitä ajatuksia selvästi, että se
pitäisi tapahtua rauhallisempana aikana aikana jolloin ei ole
tämmöistä aktiivista konfliktia ja siinä jouduttiin tekemään
kyllä ihan. Lobba ustyö sitte jos mennään
tähän unkarin ja turkin rooleihin niin unkari osalta oli
oikeastaan aika selvää, että he tulee tekemään päätöksensä
sitten kun turkkikin tekee päätökseen.
Mutta turkin osalta varmasti oli niin että olisi voinut.
Nopeuttaa turkin suomea koskevaa päätöstä.
Jos me oltaisiin haluttu irtautua ruotsista hyvin
nopeasti. Ja sitä ei haluttu tehdä.
Me oltiin ikään kuin houkuteltu tai vie kot teltu ruotsi
tekemään mielestämme erittäin hyvä päätös, mutta haluttiin
myöskin kävellä ruotsin kanssa. Tää matka yksi ja sitten kun
tuli tultiin sinne. Niin sanotusti viimeisille
rajoille vuoden kaksikymmentäkolme alussa kun
nähtiin näitä koraani poltto ja nähtiin tilanteen mutkistuvat
entisestään niin silloin tuli tietysti se kysymys, että ne
tulee hetki jolloin niin kuin tärkeintä on, pitää myös omasta
turvallisuudesta huolta, että tää ei voi mennä liian pitkäksi
suomen osalta. Tää tää odotusaika ja silloin
sitten meidän tieto onneksi aika voi sanoa nyt aika pehmeästi.
Erosivat silloin keväällä kaksikymmentäkolme, mutta me
oltiin. Me haluttiin olla mukana koko
ajan, kun ruotsinkin asiaa käsitellään.
Oli tää kolmikanta turkki, SUOMI, ruotsi.
Mä haastattelin tuota torstila, joka oli pitkään ollut öö
unkarin suurlähettiläs ja myös martti ahtisaaren avustaja niin.
Hän sitä oikeastaan kummasteli sitä unkarin tavallaan linjaa,
kun se on kuitenkin ollut veljeskansa ja tavallaan, että
miten ne miten ne niinku lähti sitten tavallaan tämmöiseksi
niinku apupojan poliisiksi erdogan, että mitä ne siitä
oikein hyötyy? Niin unkarilla tietysti on
semmoinen suuri energiariippuvuus venäjästä
sitten sillä on kiista, voidaan kohta palata siihen ollut ollut
pitkä kiista unkarilaisvähemmistön kohtelusta
ukrainassa ja kun minäkin istuin usein unkarin ulkoministeri
peter, meillä oli hyviä keskusteluja.
Se oli hyvin avoin niissä keskusteluissa kahdenvälisissä
niin mutta mä jouduin menemään aika pitkälle historiaan ja
sitten löysin yksi kohdalta kiinteätä maata jalkojen alla ja
se oli se kun sanoin, että kun teillä oli kansannousut
tuhatyhdeksänsataaviisikymmentäkuusi, meillä ihmiset meni kadulle
keräämään. Tähän kansannousun uhrien avuksi
rahaa ja meillä oli punaisen ristin keräys vuonna
viisikymmentäkuusi. Olin katsonut sen ylen elävästä
arkistosta ja silloin niinku tömähti.
Silloin. Peter siirto sanoi, että hän
todella arvostaa suomea tästä, mutta.
Heidän kokemuksensa viisikymmentäluvun historiasta
on se, että kukaan ei auttanut Unkaria.
Kukaan ei kiirehtinyt avuksi. Länsi oli lupaillut ja
lupaillut, mutta kun venäläiset. Sotaväki tulee ja tankit tulee
Unkaria ja autetaan ja hän sanoi että tästä tämä yksin jäämisen
kokemus on heidän dna assaan. No sittenhän me päästiin heti
yksin jäämisen kokemukseen. Kerroin talvisodan kysymyksestä
ja muuta, että meillä on ollut erittäin hyvä keskustelu näistä
historian tapahtumista. Mutta sitten tämä tämä päivä.
Niin tieto on tietysti erkaantuneet monella tavalla.
Joo, ja se on tavallaan itse kun olen tämmöinen sananvapauden
ystävä ja liberalismin ja yksilön vapauksien ystävä.
Niitäkin tuntuu kurjalta, että tavallaan se.
Tietynlainen hannu salama tyyppinen tota uskonrauhan
rikkomisen tätä kielto niin kuin tavallaan pelastaa suomen ja
tuomitsee ruotsin tässä prosessissa, että se on jotenkin
historian tuota ivaa. Mutta tota nyt tässä kun tätä
kuvataan, niin itse asiassa tuntuu että tää f 16 hävittäjät
nyt tulee ehkä olemaan se lukko tilanne ja että jos jenkit antaa
sen f 16 vientiluvan Turkille niin sitten tota ruotsi
hyväksytään. Niin sanotaan niin, että kun
yhdysvalloissa on tavannut senaattoreita, niin kyllä siellä
ymmärretään sitä, että. Että heidän pitää antaa jotakin.
Se 16 voi olla se asia, mutta yllättävän paljon sitten
yhdysvaltain senaatissa keskustellaan esimerkiksi
kurdikysymyksestä. Ja mietitään turkin joitakin
toimia ja ja ja kurdien painostusta ja mietitään tätä
ihmisoikeus näkökulmasta ja muuta, että hyvin samaa
keskustelua kuin euroopassa käydään sitten turkin.
Nyky nyky politiikasta ja sekin vaikuttaa tietysti yhdysvaltain
kantoihin. Ja kyllä nää tilanteet muuttuu
nopeasti, että nyt puolakin joka tuntuu olevan niin kun baltian
maiden kanssa niinku kaikista vahvin tietyllä tavalla koko itä
eurooppa tuntuu olevan se niinku vahvin tätä ukrainan tukia niin
nyt vilja. Mistä johtuu ennen tätä tuntuu
ainakin kylmenee niinku ukrainan.
Kanssa niin tässä on. Tässä on helposti se, että että
monissa eurooppalaisissa maissa ja varmaan monissa
naapurimaissakin koetaan tiettyä apu väsymystä.
Toisaalta ymmärretään se, että on pakko jatkaa.
On tullut paljon pakolaisia. Sitten vielä tää viljan hinnan
dumppaus vaikutti maatalouden tuloihin naapurimaissa kuten
puolassa, että niin monet asiat voi kasaantua ja sitten voi olla
se pieni yksi uusi asia joka vähän niin kuin katkaisee
kamelin selän. Ja sitten kun se jossain maassa
lähtee, ei nyt ehkä katkeamaan, mutta notkumaan.
Niin heti naapurustossa tulee tää ketjureaktio unkari unkari
esimerkiksi tuli taas esille sitten omilla varoillaan hyvin
nopeasti kun puola oli tullut taas taas esille ja tän ukrainan
tukemiseen ja Venäjän hyökkäys sodan pysäyttämisen niin kuin
hienoin asiahan on ollut se, että euroopan unioni on löytänyt
oman sielunsa eurooppalaiset on tulleet yksi euroopan unioni on
pystynyt tekemään sankti opäätö kset euroopan unioni on pystynyt
perustamaan rauhanrahaston kautta valtavasti.
Aseapua Ukrainalle eli eurooppa on toiminut tässä hyvin niinku
jykevästi ja nyt me ollaan tilanteessa, jossa se välillä se
torni vähän niinku heiluu että pysyykö tää tornin pystyssä.
Pidän nää aasinsiltana afrikkaan josta kohta puhutaan niin tota
tää venäjän ja ukrainan välinen turkin takaama tuota viljan
vienti sopimus meriteitse niin se kaatui tässä nyt keväällä ja
ja tuota sen vuoksi näitä filial virtoja että kaikessa hyvin meni
laivoilla. Afrikkaan niin niitä on lähdetty
tuomaan maata itse euroopan läpi, joka aiheuttaa sitten
ongelmia näille tuota ukrainan naapurimaille.
Tähän ehkä. Jos ajattelee vielä sen verran
pysyä ukrainassa, että monet ajattelee diplomatia.
On kuollut että nyt vaan aseet puhuu ja mä oon sanonut
aikaisemminkin että 3 asiassa diplomatia on toiminut.
Yks on ollut tää vilja sopimus, joka kuitenkin saatiin aikaan
neuvoteltua turkin yk, n avulla ja toivottavasti se saadaan
jatko jossain vaiheessa. Toinen on ollut se mitä tapahtuu
zaboric ydinvoimalan ympärillä hyvin.
Heiveröisiä turvallisuustoimia, mutta turvallisuustoimia
kuitenkin, jota kansainvälinen atomienergiajärjestö iaea on
vetänyt ja sen sen erittäin pätevä johtaja crossi on itse
ollut siellä kentällä ja ja on ekspertit on mennyt ukraina ja
Venäjän rajan ylitse äärimmäisen vaarallisissa olosuhteissa.
Koittanut hoitaa sitä ydinvoimala turvallisuutta ja
kolmas asia on ollut vankien vaihto eli kaiken tämän kaaoksen
keskellä asuviin tehtaan työläiset ja muut sotavangit
taistelijat niin niin osa heistä on saatu vaihdettua.
Ukraina ja Venäjän välillä ja kun puhui silloin punaisen
ristin kanssa tämän sodan alussa kansainvälisen punaisen ristin
kanssa, niin he sanoi, että tilanne on kaoottinen.
Siellä voi vaihtaa vangin 2 vodkapullo yli rajan suoraan
suoraan ja tästä kaaoksesta on päästy jonkinlaiseen
järjestelmään. Ei ehkä vielä olla geneven
sopimuksen mukaisissa toimissa, mutta ollaan kuitenkin edistytty
sitä. Alkutilanteesta ydinvoima kun
tavallaan miten näet siis, mutta yleensä ehkä suomessa tää tuota
koko energia tilanne josta voitaisiin myös puhua ne.
Ja oikeastaan tän niin kun Olkiluoto kolmosen ja myös toki
uusiutuvan tuuli ja aurinkoenergian muoto tullut
balanssiin, niin onko tavallaan? Mä en tiedä onko sulla ydinvoima
kulma niinku muuttunut tässä vuosien aikana.
Seurannut vihreässä paljon tätä keskustelua ja meillähän on uusi
sukupolvi, joka on tämmöinen pieni ydinvoimaloihin.
Hyvin myönteisesti suhtautuva joukko ja ja ajattelee itse
niin, että ehkä näissä ydinvoimalaitoksessa niin
kyllähän ne riskit edelleen säilyvät niin kun.
Tshernobyl fukushima on on nähty, mutta sitten jos vertaa
ilmasto riski eihin niin pitää pitää ehkä tyytyä siihen, että.
Että jompikumpi riski on valittava ja ilmastoriskit on
sitte tästä vielä suurempia. Se mitä hyvää on tapahtunut
tietysti on ollut taas uusiutuvan energian puolella,
että tää vihreä transitio vihreä siirtymä on nyt hypännyt
oikeastaan venäjän hyökkäyksen takia.
Aivan valtavasti on käynyt pienillä paikkakunnilla
suomessa, jos yhtäkkiä tuulivoimaa nousee ja
aurinkopaneeleita tulee vanhoille suo pohjille ja näin
poispäin pieksämäki oli esimerkiksi siel oli dynaaminen
tunnelma ja oli kiva nähdä, että vihreä siirtymä on jollain
semmoisella paikkakunnalla. Nyt totta verotuloja tulee.
Ja sitten on tavannut tän alan yrittäjä, jotka on oikeasti
sanoo, että me ollaan siirtymässä osittain tän vihreän
siirtymän kautta. Sitten vety talouteen tulee
vihreä terästä. Jonain päivänä tulee sitten
synteettisesti tuotettuja polttoaineita tai viety talouden
tuotteena, että me me tullaan niin kun huikea vauhtia ehkä
kokonaan uuden uuteen teolliseen järjestelmään.
Ja tää on tietysti iso muutos. Tosta oli otin siis SABN tää
puhtaan energian kehitysjohtajan suomalainen niin silloin
massiivinen päätös se raahe. Tuottaa 7% meidän päästöistä ja
sitten samanlainen monsteri löytyy ruotsista ja ne oikeasti
nyt sitten pohtii että kummalla mennään ensin ja toivotaan.
Nyt se turpa kallistui suomeen joo mutta tätä käydään ehkä
siellä afrikassa tässä välillä niin palataan sitten noihin
vihreä energia vielä uudestaan niin tota ehkä siis sen vuoksi
koska mä oon mä oon tehnyt tän juhana torkin kanssa tämmöisen
tuota uusia neuvotteluvalta ja ja siitä tää ensimmäinen versio
niin haastattelin sinua. Kiitos vaan kutsuit mutta sinne
eduskuntataloon mikä oli silloin nuorille miehille hieno asia
niin tuota. Silloin haastattelin myös martti
ahtisaarta, niin tavallaan tämmöinen niinku
rauhanneuvottelut oli tosi kova. Suomen osaaminen tavallaan
niinku neutraalina mainen annoit siinä näitä neuvottelu tees eja
nimenomaan tuohon darfuriin liittyen niin minkälainen paikka
tää darfur on ja mikä se oikeastaan on.
Darfur on yksi Maakunta sudanissa, mutta onko se nyt
suunnilleen ranskan kokoinen tai miten se onkaan, että se ne
mittakaavat on tietysti niin valtavat.
Sudan on on erittäin suuri afrikkalainen maa ja.
Ja siellä on nyt parhaillaan menossa sisällissota, joka
kattaa darfuriin, mutta myöskin pääkaupunki karttuminen ettei
ole rauhaa näkynyt. Mutta tietysti kun on
ulkoministeriön aikana keskittynyt muihin asioihin,
niin aina kun näkee uutisia sieltä niin huomaa että hei
minähän tunnen ton tyypin mä tunnen tuohonkin tyypin ton
kanssa vaan neuvotellut tuon mä tunnen että että se on semmoinen
samaan aikaan kihelmöivä tunne siitä, että näihin.
Konflikteihin voisi vaikuttaa ja sitten saan tietysti
puhelinsoittoja sieltä näiltä näiltä ihmisiltä, mutta tällä
hetkellä aa siellä on erittäin jännitteinen tilanne ja
nimenomaan on ollut ollut nyt löytynyt näitä joukkohautoja
joukkohautoja ihan viimeisten taistelujen jäljiltä.
Eli eli paljon ihmishenkiä menetetty.
Joo ja tässä näitä neuvottelut teesejä oli niin oli tilan
antaminen jopa tuntikausien kuuntelulla.
Eli ilmeisesti. En tiedä onko luonteesta
muutenkin semmoinen lehmän hermonen, mutta tota ilmeisesti
kestät kestät paljon. Epävarmuutta kyllä ja sitten se
ideahan oli siinä, että se on vähän sama kuin keittiön pöydän
ääressä, että jos joku aloittaa tarinan ja sitten sä sanot hei
mä oon kuullut tuon tarinan 1000 kertaa niin jos et sä kuule sitä
loppua niin usein ne muutokset tulee.
Ne usein on sellaisia että mutta aina olen ollut tätä mieltä,
mutta tällä kertaa voin tehdä tämmöisiä tämmöisen
kompromissin, mutta jos et sä Kuuntele siihen kompromissiin
asti niin sulta jää paljon. Kuulematta.
Joo että onko se vaan sitten? Mutta tietyllä tavalla se voisin
tämmöinen canonin. Kuinka saada ystäviä, menestystä
ja vaikutusvaltaa. Eli tavallaan kysellään
miellyttäviä kysymyksiä, onko se siis sen tyyppinen tekniikka
vai? No se on sellaista.
Mä sanon että se on myötä kuun telua, että siinä on empatiaa.
Se on empatiaa. Siinä on ikään kuin ymmärrystä
sen toisen osapuolen tarinalle, vaikka se olisi kuinka outo
tarina tahansa, mutta se se on usein niin kun hänen
näkökulmastaan aukoton kertomus, miksi hän on aina ollut sitä
mieltä, mitä hän nyt nyt on. Ja kyllähän se vaatii semmoista.
Niin kun että että sä hetkeksi luovut niistä omista
lähtökohdistasi ja menet sen toisen näkökulman ja toisen
tarinan kautta siihen samaan konfliktiin sisään.
Ja sitten sä tietysti jossain vaiheessa palaat siihen mitä sä
tiedät. Kaiken kaikkiaan siitä
konfliktista, mut mä oon käyttänyt tämmöistä sanaa.
En tiedä onko sitä olemassa kun myötä kuuntelu.
Kuulostaa hyvältä ja tuntuu että sulla on näitä vähän hankalien
ihmisten kanssa, vaikka teuvo Hakkaraisen kanssa kuuluisasti
on tämmöinen myötä kuuntelu. Kuunteleeko.
Hän myös suosittu. Paljon keskustelua.
Pari viikkoa sitten tavattiin tavattiin.
Viimeksi puhutaan suomen politiikasta ja maailman
asioista. Saha toiminnasta sitten toinen
teesi on suorapuheisuus myös vastapuolelle epämiellyttävistä
asioista, niin täähän voi olla aika aika niinku vaarallista.
Tää voi olla vaarallista, mutta yleensähän.
Kukaan ei usko, että ihmiset ensimmäiseksi puhui totta.
Varsinkin rauhanneuvottelut tilanteissa ja sä voit niinku
yllättää sillä, että sä puhut juuri niinku asia on, koska
kaikkia ne ajattelee et siel on jotain kommervenkkejä siellä
takana ja nyt toi haluaa pelata tolla ja tolla tavalla niin
vähän tää että jos ei mikään muu onnistu niin kokeile totuutta
niin niin sillä voi niinku aloittaa myöskin.
Että mä oon puhunut äidin ja näiden kanssa.
Ne sanoi näin ja näin. Mitä sä sanot tähän niin se se.
Totuudellisuus on niinku aika iso hyve myöskin sitten että se
siinä tavallaan jos sanotaan, että siinä myötätunto ilussa on
se miellyttämisen elementti, niin sitten totuuden llisuudessa
on se niin kuin että että tässä puhutaan nyt aikuisten kesken
oikeista asioista, eikä niin kuin jaaritella ja keksitä
tarinoita. Niin tämmöinen radical monesti,
mutta eikö se sitten? Eikö sitten tämmöisiä joutuu
kansanmurha tilanteessa puhua sitten niistä hiuksista.
Ihan niinku varattu. Mä oon.
Mä oon puhunut esimerkiksi semmoisen.
Oh al shabaab lähellä olevan. Somali johtajan kanssa siitä,
että hänen kylässään kivitettiin tyttöjä tyttöjä erilaisten
heidän mielestään tapahtuneiden rikosten vuoksi ja muuta ja ja
niin kun sanoin, että kansainvälinen yhteisö ei tule
koskaan hyväksymään sua eikä sun porukoita.
Jos te jatkatte tätä mitä sä teet ja ja niin kun tavallaan
nostin sen niinku vaikeimman asian aloitinkin sillä, että en
siitä en puhunutkaan rauhasta tai.
Aseiden laskemisesta vaan sitä että että sun sun kylissä sun
alueella rikotaan ihmisoikeuksia niin räikeällä tavalla, että
kukaan ei halua nähdä sua neuvottelupöydässä.
Sitten löytyy kolmas eli tämmöinen positiivinen
yllättäminen johdonmukaisella totuudenmukaisuuden lla.
No se on ehkä vähän tätä samaa, että että se sä sä et kerro niin
kun eri osapuolille eri tarinaa vaan vaan pysyt niin kun yksi
sitten kun sä kerrot sitä omaa mitä sä näet asian niin sä et sä
et koita miellyttää vaan olet johdonmukainen siinä koska.
Ne voi vertailla tietoa. Osapuolet voi vertailla tietoja
mitä se sanoo sulle. Aha meille se sanoi näin ja näin
poispäin, niin se johdonmukaisuus on tärkeä.
Niin eli niin ei, ei luoda tämmöistä tota feikki
todellisuutta tai tai puhutaan ohi ja sitten tää on
mielenkiintoinen. Tää viimeinen varoitusten
toteuttaminen eli varoituksia ei anneta ennen kuin on pakko,
mutta silloin ne myös toteutetaan.
No tää on semmoinen. Että jos sä sanot, että jos joku
asia tapahtuu niin lähden neuvottelusta, niin sitten pitää
lähteä siitä neuvottelusta. Jos sä panet jonkun ukaasin niin
sitten se pitää toteuttaa. Jos sä sanot että sitten
katkaistaan tilanne niin katkaistaan se tilanne ja kyllä
sitäkin pitää välillä tehdä. Se on tietysti äärimmäinen
hetki, mutta on sitäkin kokeiltu.
Joo ja siis itsekin olen samaa mieltä, siis tämmöinen, niin kun
siinä oikeastaan voi kutsua niin kun uhkaus ja varoitus ja ja
tuota varoitus on semmoinen mistä nyt ei välttämättä
tarvitse toteuttaa. Mutta niin kun indikoi daan,
että voisi näin käydä, mutta se tuhkaus on semmoinen, että jos
se muotoilee siihen muotoon, jota on vaikka nyt meille
kynnyskysymys ja muuten lähdemme pois näistä neuvotteluista, niin
sitten ei noin kannata sanoa ellei sitten ole
mahdollistakaan. Ja joskus se liittyy aikara
joihin, että vaikka yleensä lehmän hermoilla ikään kuin
kello pysäytetään ja näin poispäin, mutta joskus on
sellaisia tilanteita, että on pakko noudattaa aikarajaa, että
se voi liittyy fyysiseen mahdollisuuteen olla läsnä.
Niissä neuvotteluissa on poistuttava.
Jossain vaiheessa se voi riittää myös.
Liittyen myös johonkin, mitä siellä kentällä rintamalla
tapahtuu, että sä tiedät että jotain pahaa tulee tapahtumaan,
jos tämä homma ei nyt tätä hommaa saada maaliin.
Sitten se aikaraja niin sitten tulee kun aikaraja rikotaan niin
sitten lähdetään ja ja yleensä sitten kuitenkin juostaan toinen
osapuoli juoksee perään. Ja sitten näissä oli vaan tää on
jo vähän vanhentunut tai ilmaston kehikko on tästä jo
edennyt, mutta mainitsit sellainen, että kiotossa
esimerkiksi japanilainen neuvottelija niin kun itki
julkisesti, että tavallaan niin kovaa häpeää.
Joo ja hän. Hän sanoi että -6% pois
hiilidioksidipäästöistä, niin niitä tää tuhoaa japanin koko
talouden. Se oli niin hurja hurja kun
ajattelee nyt just 6%. Näin on aika vaatimaton.
Mutta tuota toi afrikka on mielenkiintoinen.
Mulla oli siis tota kokoomuksen Turun kansanedustaja ville
valkonen, niin tuota hänhän sitten kertoi tuota, että hänen
hänen tuota vaimonsa on tuolta namibiasta ja en mä sitäkään
tehnyt yhtään mitään ja siellä oli suomenkielisiä tätä ihmisiä
vaikka kuinka niin tota onko tää afrikka tämmöinen suuri
tuntematon? No on se suuri tuntematon ja
siihen edelleen liittyy tää niin kun suuri leima että että että
joku asia on afrikkalainen. Ei ei ei se ei ole nigerialainen
tai eteläafrikkalainen tai namibia eläinen tai
etiopialainen vaan se on afrikkalainen ja niinku se se on
edelleen sitä ajatellaan massana massana joka on virhe, koska
siellä on eri tavalla kehittyneitä maita ja sitten
tietysti. Me nähdään nyt nyt esimerkiksi
suomikin vähän kääntämässä selkäänsä varmasti jos
kehitysyhteistyö varat laskee, niin näille eri
kehitysprojekteissa. Mä sudanissa joltain ystäviltäni
kysyin Kiinasta, että minkälainen on se kiinalainen
hissipuhe täällä afrikassa ja sanoi, että se on hyvin
yksinkertainen. Siinä on 3 asiaa.
Kiinalaiset sanoo, että seitsemänkymmentäluvulla meille
sanottiin, että me ei selvitä tästä karmeasta väestönkasvusta.
Sitten me tehtiin väestö ohjelma ja mä oon pärjätty nyt aika
hyvin, että jos teillä on afrikassa ongelmana
väestönkasvu, meillä on siihen ratkaisu.
Sitten yhdeksänkymmentäluvulla sanottiin, että no nyt se
väestönkasvu on ehkä ratkaistu, mutta kiina ei koskaan ratkaise
talousongelmia. No meillä on ollut semmoinen 5 6
7% tasainen vuosikasvu että jos teillä on mitään talousongelmia
täällä afrikassa me voidaan kyllä ratkaista ne.
Tää yhdeksänkymmentäluvulla ja sitten nyt sanotaan että Kiina
ei selviä ympäristöongelmista. Ja sitten sanoi afrikkalaiselle
partnerille meiltä nyt saisi nyt halvimmat aurinkopaneelit ja
halvimmat tuulienergia attorit. Jos teillä on mitään
ympäristöongelmia täällä afrikassa meiltä saisi tän
teknologian. Tää on niinku ne 3 pointtia
kiinalaisten hissipuhe essa ja tää sudanilainen partneri sanoi
että tehkää parempi puhe niin he niin kuin kallistaa korvansa
euroopan puoleen ja siinä on vähän tekemistä.
Kannalta, että no meillä on tää demokratia että tota.
Että että siinä tulee tota. Joku sanoi että kiinalaiset saa
sairaalaan ja eurooppalaiset saavat moraali moraali saarna
niin se ei. Se ei paljon lohduta että siinä
tavallaan pitäisi olla se. Kiina tulee investoinneilla ja
me mehän tavallaan luovuttiin niistä suurista investoinneista.
Puhuttiin valkoisista elefanteista epäonnistuneista
projekteista, mutta jollain jostain syystä näyttää niin kun
toimivan nyt tässä uudessa konseptissa.
Joo ja nää kestää aikansa kun nää tulee mä muistan mulla oli
ei erittäin korhola ja kone g fiksu meppi ollut ja
kirjoittanut hyvän kirjan niin tota siellä on vielä muutama
vuosi sitten vähän ajateltiin että onko nää nyt tota
tuulivoima projektit sitten kuitenkaan kääntymässä.
Mutta sitten me ollaan ollut monta ihan niinku teollisuuden
edustajaa ollut tuota vaikka korkea näitä konsultteja ja
sitten ihan vaikka carunan toimarin oli täällä niin tota
tuntuu että tätä kyllä nää nyt tuntuu toimivan ja sitten vielä
jopa se aurinko joka tuntui vielä niinku erityisen harvoilta
niin sekin toimii suomessa yllättävän hyvin, että täällä on
puhdas ilma ja silläkin on merkitystä, että siis ei ole
ilmansaasteita. Ja kuulin, kuulin uuden asian
Pieksämäellä, että kun siellä on sitä kylmää suo vettä siellä
pohjalla niin se aurinkopaneeli jäähdytys on on hyvä hoitaa
myöskin sitten että siinä itse asiassa saa saa sen tuoton.
Tuotan paremmaksi sitten tämmöisessä soi isessa
maastossa. Ja sitten turvesuo ehkä
tavallaan vähän niinku menetettiin se ja sekin on
niinku mahdollisesti tragedia, mutta sitten taas niille niille
voi rakentaa niitä aurinkopaneeleita ja ehkä niiden
alle vielä jotain tuota näitä kasvihuoneita, että että siis
kaikissa on niinku mahdollista ja ja sitten nää saattaa
loksahtaa loksahtaa sitten paikallaan ja olkiluotoon kai
kukaan oikein uskonut, mutta sieltäpä se sitten kivien
jälkeen tuli että meillä on itse asiassa aika hyvä ja semmoinen
optimistinen kulma tuossa niinku puhtaassa energiassa tällä
hetkellä. Suomessa.
Onhan meillä muutama tietysti itse itselle läheinen toi
rosatom, koska lähdin silloin hallituksesta kun siitä
päätettiin päätettiin ja ja on. On ollut tietysti näitä virhe
investointeja, mutta mutta. Tää on.
Tää on hieno hetki jolloin nähdään tämmöinen vihreä
siirtymä niinku todellisuudessa. Joo ja sitten tota nyt on siis
öh jos tää tota sekä aurinko voimasta että että tuulivoimasta
niin tulee. Tulee siis ihan merkittäviä
määriä ne ne on kilpailukykyisiä energiamuotoja ja sitten tota
näyttää että sähköautot kin toteutuu ja kaksisuuntainen
verkko eli eli tota sä voit itsekin lähettää pienen sähköä
sinne verkkoon että tää on niin kun mun mielestä aika mukava
mukava kulma. Ja tää on jännä kun mä oon
paljon ollut tuon teollisuuden ja.
Suomalaisten yritysten climate leadership councilin kanssa
tekemisissä ja joku siellä. Siellä silleen vähän niinku
lonkkia mun kanssa yksi että me tehtiin se ja mä niin kun.
Mietin, että on itse oma tausta on ympäristöliikkeessä hänen.
Taustansa raskaassa teollisuudessa ja jollain
tavalla ne visiot on yhtäkkiä tullut niin kun yksi tässä
vihreässä siirtymässä ja ja uudessa energiataloudessa ja
näin poispäin, että huikea huikea muutos mikä on menossa.
Ja eipä tätä olisi kukaan uskonut.
Silloin muistan 70 kun puhuttiin luonnonsuojelusta ja
ympäristöstä, niin käytettiin jopa tämmöisiä lauseita mun
nuoruudessani, että luonnon saastuminen on välttämätön hinta
joka meidän on elintasosta maksettava.
Ihan sitä pidettiin ihan normaalina lauseen.
Että siis tietyllä tavalla tämmöinen.
Vastakkainasetteluun, niin tavallaan jotenkin samansuunta
isuuden ainakin pitkälti kääntynyt.
Mutta olisiko tässä niinku jotain opittavaa tästä muustakin
identiteettipolitiikasta, että tota joskus asiat vaan nyt
sitten menee tai saadaan kääntymään oikeaan suuntaan
tulee onnekkaita tai viisaita päätöksiä.
Mä en tiedä. Mä en ihan tarkkaan tiedä mikä
on identiteettipolitiikkaa ja sitten usean sanotaan näin, että
että Suomi on niin pieni kansa, että täällä pitäisi olla
kaikkein samaa mieltä. Mä en mä en ajattele niin, koska
erimielisyyden on usein se. Sitten on se hyöty, että kun on
niitä eri kantoja niin joku niistä sitten sattuu olemaan se
oikeakin kanta kanta sitten ja todistaa.
Nähdään sitten tulevaisuudessa, että se todistetaan oikeaksi,
mutta meillä pitäisi olla se neuvottelu mekanismi, että niitä
erimielisyyksiä saa olla ja pitää olla.
Mutta meillä pitää olla se tapa millä millä niistä keskustellaan
ja sivistyneesti keskustellaan. Ja kyllähän monet haikailevat
olla eduskunnassa vähän sitä vanhaa eduskunnan kahvilan
tunnelmaa, missä ehkä vielä enemmän poliitikotkin sekoitti,
sekoittui toistensa pöytiin ja ja oli oli kavereita sitten sen
istuntosalin ulkopuolella ja muuta, että kyllä meillä on
tässä suomalaisessa politiikassa päätöksentekomekanismeja joku
hieno traditio. Ja ehkä jopa tuolla ja
työnantajien puolella. Jos ajattelee sieltä niinku
sopimus järjestelmiä, niin ei niitä kannata ihan romukoppaan
heittää. Me tarvitaan niitä.
Joo ehkä mä tota haen siis tietyllä tavalla.
No ehkä tuota mahdollisen edeltäjäsi eli niinistön tuota
tää tää tolkku keskustelu, että okei toki on niinku niitä
hulluja ja sitten tota. Ehkä ehkä vaarassa olevia ei
välttämättä siis väliä kompromissi missään tapauksessa
oikein, mutta on sillä tietyllä tavalla, sillä jonkinlaisella
maltillisilla arvojohtaja juurella sitten paikkansa kin
sitten tai ainakin niinku erilaisuuden sietämisessä, niin
kuin sanoit. Että se on ja mä kun viime
hallituskaudella paljon puhuttiin jengeistä ja jengi
väkivallasta ja muuta ja ruotsissa oli että räppäri
einarin murha niin mä sitten tota.
Öö asiasta kiinnostuneena ulkoministerinä kutsuin eri
ihmisiä myöskin kokemusasiantuntijoita nuorten
parista. Sit näitä suomalaisia räppäreitä
aseman lasten edustajia, poliiseja, nuorisotyöntekijöitä
säätytalolle kerran ja kerran tuonne ulkoministeriöön se
istuttiin alas ja mietittiin, että voisiko tämmöinen
samanlainen väkivalta ongelmissa.
Ihmisiä ammutaan kadulle niin niin toteutua suomessa ja
puhuttiin ja puhuttiin ja puhuttiin ja kuultiin koulun
näkökulma ja kuultiin sosiaalityöntekijöiden ja
nuorisotyöntekijöiden näkökulmaa ja sitten kuultiin näitä nuoria.
Todella liikuttavia ja koskettavia puheenvuoroja heidän
omasta niinku kokemuksestaan ja miltä se näyttää, miltä myöskin
maahanmuuttajanuorten näkökulmasta näyttää ja sitten
yksi näistä keskusteluista. Lopuksi nuori kaveri tuli
sanomaan, että kiitos että teit turvallisen tilan tälle
keskustelulle. Mä sanon, että mitä sä tarkoitat
sanoi että hän ei ole voinut koskaan puhua näistä asioista,
ei kotona, ei koulussa, ei kavereiden kanssa, ei tietenkään
sosiaalisessa mediassa eikä julkisuudessa ja mä ajattelin,
että oho että ulkoministerin tilaisuudessa Säätytalolla.
Joku sanoi, että tämä on ensimmäinen turvallinen tila.
Missä näitä voi puhua niin kuin sille oikeasti mitä ajattelee ja
silloin ajattelee että hei että tää on nyt vaan yksi keskustelu
monien joukossa, mutta näitä keskusteluja tarvitaan paljon
lisää, jotta tähän niin kun. Jos tää yhteistoimintaan
yhteisymmärrys siitä mitä ongelmaa ollaan ratkaisemassa
niinku sekin kasvaisi mm. Joo toi on toi.
Siinä yhdistyy ehkä sitten tätä. Jotkut puhuu turvallisesta
tilasta tietyllä tavalla semmoista niin kun
väistämisvelvollisuus tematiikkaa käyttäen, että
tavallaan kun joku tavallaan erityisen kokeva ihminen puhuu,
niin muiden pitää sitten olla kommentoimatta mitään, niin
siinäkin omat vai vai tuota vaaransa, mutta ilman muuta
semmoinen niinku viha tai huutelu tai tai tota vääntäminen
niin se se ei ole. Se ei ole kyllä hyvä.
Asia, että joku auktoriteetti siinä varmaan siis on hyvä olla
välissä. Niin se joo eihän se ole pelkkää
puhetta vaan siinä on kanssa ehkä tää aktiivisen kuuntelun
tai myötä kuuntelun elementti, että sä sä mä oon usein kokenut.
Niin ja tässä yhteydessä erityisesti kun nuori sanoi näin
puheet, kiitos että olet turvallisen tilan, niin kyllä mä
ajattelin että että luotiin tila jossa ihmiset kuunteli toisiaan
että se se turvallisuuteen kuuluu myös se, että siinä on
sitä myötä kuuntelua tai. Empaattista kuuntelua missä sitä
ikinä halutaan sanoa, että se on yksi osa sitä hyvää keskustelua.
Toi tota tavallaan niinku agoran tai kansalaismielipiteen torin
puutteen ongelmaa. Mä joskus mietin että tavallaan
kun ennen Twitteriin mun mielestä niinku vähän sellainen.
Ehkä vasemmisto suuntaan pilaillaan, että tavallaan ei,
ei sitten saanut tavallaan sitten ehkä oikeisto puolella
sanoa mitään ja nyt se on ehkä tietyllä tavalla vähän toiseen
suuntaan ja tavallaan meillä ei ole semmoista tota niinku vapaan
suoran keskustelun foorumia, jossa tavallaan hieman soraäänet
mahdolliset. Mä oikein tiedä miten tuon
ongelman voi ratkaista kaan. Tiktok olisi sellainen foorumi
ja ja mä oon jopa tiktokissa, mutta kyllä mä niinku sitten
kommenttipalstoilla mä katson jos Twitterissä ääripäät on näin
niin kun tiktokissa on näin, että että se on ihan totta.
Siis mä mä luotan hirveästi en en.
Niinkään sosiaalisen median vaan siihen oikeeseen kohtaamiseen,
että livenä livenä ollaan yksi jossain tilassa ja sitten
käydään käydään läpi. Mulla on ainakin itsellä niinku
siitä siitä älyttömän hyviä kokemuksia, että ihmiset
sellaisessa tilanteessa niin kun pakottautui ymmärtämään
toisiaan. Joo ja kyllä tietyllä tavalla
tää korona teki sen etä maailma ja nyt nyt on sitten kova kaipuu
palata sitten ihmisillä samoihin tiloihin, että toivottavasti se
nyt tavallaan tuo tuo takaisin tätä menetettyä menetettyä
maailmaa, jossa. Samassa tilassa puhuttiin.
Kyllä. Ehkä tosta tota oot paljon ollut
maailmalla. Mä itsekin ollut siis 13 vuotta
lontoossa ja vuoden jenkeissä niin tota se työ aina tiettyä
toiseutta tai erilaisen kulttuurin ymmärrystä, että aina
voi sitä ammentaa niin miten sä näkisit että tätä olet tuolla
maailmalla oppinut tai tai että mitä on on tullut ja tullut
reppuun sitten mukaan mä. Muistan kun olin aikanaan tuolla
vuoto sodissa ja iijoki soudussa.
Iijoki soudussa on vieläkin. Niin siellä oli tämmöinen
heikki. Olikohan yli kujala tuolta
tornionjokilaaksosta ja. Hänen oliko isoisänsä sitten oli
reellä vienyt tervaa pietariin ja.
Ja isoisä oli sitten kysytty että mitä sä oot siellä
maailmalla oppinut ja hän oli sit vastannut, että no senhän on
maailmalla oppinut, että ei maailmalle kannata oppia lähteä
viemään. Kyllä maailmalla osataan ja tää
on. Tää on niinku monessa paikassa
mulle tullut mieleen tää tämmöisen.
Vanhan miehen mulle kertoma viisaus, että maailmalla osataan
aika paljon asiaa että ja ja siellä.
Voihan siinä vähän oppiakin lähteä viemään ja mielellään me
usein ollaan. Karttakin kädessä ja opettajan
roolissa, mutta öö siellä näkee monia asioita.
Kun puhuttiin siitä darfurissa darfurista, niin siellä näkee
esimerkiks sen et siel on tämmöinen perinteinen sovi
sovittelu mekanismi konfliktille, joka on sitte
täysin häipynyt näiden kalashnikov sotien ja uuden
aseistuksen alle ja muuta mut kun se sieltä kaivaa esiin niin
siellä on riitojen ratkaisu mekanismi joka on ihan vanhaa
järjestelmää jolla he ovat kylien välisiä ja alueiden
välisiä riitoja ratkaisuja ei kun rauhaa rakennetaan, ei
rakenneta niinku tyhjyyden päälle vaan rakennetaan jo
vanhaan käsitykseen siitä miten yleensä neuvoteltiin miten
rauha. Rakennettiin ja siitä siitä voi
olla paljon semmoista, niinku traditionaalista tietoa.
Esimerkkinä maailmalla voi oppia.
No kuka mainitsen nyt kuka kuka näistä tota suomalaisista on?
On sun mielestä ollut paras presidentti.
Mä sanon, että onneksi ei käydä kilpailua menneitä presidenttejä
vastaan, koska kaikilla on ollut ollut hyvin, mutta totta kai on
ollut paljon draamaa suomen historiassa ja ja tietysti jos
mä mainitsen muutaman niin se ståhlbergin rooli koko meidän
perustuslain rakentamisessa ja sitten hänen siellä.
Vielä kolkytluvun sattunut tää kyyditykset jossa sitten
eläkkeellä olevaa presidenttiä lähdetään viemään itärajan
suuntaan niinku karmeita tapahtumia että hän todella.
Taistelija oman näkemyksensä puolesta ja ja
kansallisteatterissa oli hieno esitystä.
Ensimmäinen tasavalta, jossa tätä stolberg elämää vielä
käydään läpi ja tietysti sitten tulee risto ryti ja se draama
mieleen, jossa sitten hän ikään kuin tekee sopimuksen paholaisen
kanssa. Tässä tapauksessa natsi saksan
kanssa ja pitää siitä kiinni sitten viimeisen asti kunnes.
Kunnes valta valta vaihtuu erittäin vaikeissa olosuhteissa
toiminut ja ja ehkä omia. Poliittisia ajatuksiakin vastaan
ei kai ihan mikään natsi saksan suuri ihailija ihailija koskaan
ollut. Ja tietysti sitten tota
paasikivet. Täytyy sanoa, että ainakin että
velkansa hyvät päiväkirjat, että aina sana oli hallussa.
Joo joo toi risto ryti tilanne siis oli semmoinen että tota
jatkosodan aikana niin kun hitler vaati siis tavallaan niin
kun suomen ehdotonta liittymistä tavallaan tähän akseli
valtioihin ja sitten tavallaan presidentti teki omissa
nimissään sopimuksen ilman eduskuntaa ja tätä hitlerin
kanssa että saadaan tota ne aseet voidaan käydä venäjää
vastaan sotaan, mutta sitten tätä koska hitler ei ymmärtänyt
demokratiaa että. Tavallaan sitten se oli
nimenomaan presidentin välinen sopimus.
Eduskunta pystyi pystyi tuota sitten katkaisemaan tämän
suhteen. Joo se oli.
Se oli aikamoinen neuvottelu uhraus kyllä.
Joo eli tässä tota. Onko sitten ehkä maailmalla
niinku jäänyt valtionpäämiehiä tai poliitikkoja tai muita
vaikutusvaltaisia ihmisiä mieleen?
No mulla on silloin kun mä tein YK, lle 6 vuotta töitä näillä
maailman konfliktialueilla ja selvitin myös sodan
ympäristötuhoja näillä näillä alueilla niin mulla oli loistava
tuki yk, ssa ja se oli yk, n pääsihteeri kofi annan.
Ghanalainen pääsihteeri, joka niin kun uskalsi YKN nimissä
toimia ja haastaa. Eri toimijoita haastaa myöskin
suurvaltoja ja ja jotenkin i ihailin sitä hänen hänen
tapaansa olla hyvin systemaattinen, hyvin
rauhallinen, mut hyvin rohkea siinä yk, n pääsihteerin
roolissa ja mä oon aina ajatellut sitä, että yk, n
pääsihteeri on niin vaativa tehtävä, että hän on se
maailmanrauhan tae, että hän on se henkilö jolle jonka harteilla
lepää isee. Tyk toimii rauhan puolesta ja ja
vaikeita konfliktit pyritään. YKN turvaneuvostossa
ratkaisemaan ja niinku tiedetään, YKN on nyt
aikamoisessa vaikeuksissa ukrainan venäjän hyökkäyksen
vuoksi ja ukrainan tilanteen vuoksi ja näin poispäin, mutta
kofi annanin ja sellainen olo että hän oli aina ja hän hän
henkilökohtaisesti niinku kiitti esimerkiksi jossain kun oli
ollut jossain vaikeassa tilanteessa ja saatu se
sumplittua ja muuta, niin hän hän oli.
Oli se ensimmäinen joka tuli sanomaan, että hienosti vedetty.
Joo toi IK edeltäjä kansainliitto tuota antoi
ahvenanmaan suomelle eikä eikä ruotsille.
Mä en tiedä onko siihen perehtynyt, mutta sitten
täytyykin siitä tehdä muuten siitä neuvottelusta jaksoa
erikseen, että se se on niinku mielenkiintoinen tilanne ja
nythän saa nähdä mitä miten niinku ahvenanmaan kanssa käy
tässä sitten. Suomessa ehkä tärkeintä on se
esimerkiksi kun me lähdettiin nato neuvotteluihin Brysseliin
sitten näihin muodollisiin neuvotteluihin otettiin ihanaan
edustus mukaan ja ja oli siinä sitten.
Puheenvuoroja tai ei niin se, että ollaan mukana
delegaatiossa, niin sille annettiin valtavan suuri suuri
arvo ja on aina sanonut, että ahvenanmaa on turvallisuutta.
Ei kannata ratkaista ahnaasti yli vaan hämäläisten kanssa ja
siinä on hirveän suuri ero. Meillä täällä mantereella on on
usein semmoinen. Ollut, että nyt ruvetaan vähän
heräämään näitä ahvenanmaan asioita tässä ja siellä asuu
ihmisiä ja heillä on omat käsityksensä ja oma kantansa ja
oma historiansa. Mutta heitä kiinnostaa myöskin
turvallisuus ja koska tahansa kun heidän kanssaan käy
keskustelua niinku asiallisesti mennään turvallisuus edellä niin
he ymmärtää täysin sen sen argumentin.
Joo hieno homma tota. Pitäisiköhän mun tehdä näitä
muitakin jaksoja, että tässä tulee niinku ehkä historiallisen
tasainen tästä tota presidentinvaali kampanjasta
mitä odotat tässä vielä tätä. Että tulee käänteitä vastaan.
Ainahan näissä käänteitä tulee draamaa tulee ja draaman kaari
etenee. Mutta ehkä näin että että tässä
on öö on ollut tasaisia kamppailuita historiassa
aikaisemminkin. Sellainen voi tulla.
Voi tulla hyvää keskustelua. Itse odotan sellaista.
Toivon melko vähän mudan heittoa, koska ollaan
tämmöisessä vaikeassa tilanteessa.
Uskon, että suomalaiset ymmärtää sen sen valittavan presidentin
merkityksen. Sitten rauhan ja turvallisuuden
kannalta kannalta myös, että tässä ollaan niin kun
oikeastaan. Ehkä enemmän kun kun
aikaisemmissa presidentinvaaleissa ne
presidentin avainkysymystä avaintehtävät äärellä eli ulko
ja turvallisuuspolitiikan äärellä.
Hieno homma, mutta tota saapa nähdä mitä käy ja tosiaan se
ehkä sen verran paljon sitä että mä oon yksi kerran sun
aikaisemmin äänestänyt. Kiitos siitä.
Joo kaikki tuki tarpeen aina. Joo kiitoksia.
Mulla on ollut vieraana pekka haavisto mahdollinen tuleva
presidentti ja nyt kun siirrytään sitten tuonne
sisäpiirin puolelle ja keskustellaan vielä tota
lisäaineesta. Kiitoksia vierailusta.
Kiitoksia oli mukava olla täällä.