No niin tervetuloa tänne neuvottelija kanavalle alkaa
olla vuosi pulkassa, mutta sitä ennen tota aki kangasharju ja
käydään hänen kirjaansa talouden ilmestyskirja läpi.
Tervetuloa. Kiitoksia.
Ja ilmestyskirja juurikin semmoinen visio niinku suomen
niinku surkealle taloudelle, mikä vähän herättelee meitä että
ootko sä perehtynyt raamattuun, että minkälaisia petoja siellä
ilmestyskirjan luvussa on? No tota kyllä täytyy tunnustaa
antaa tunnustus matti virtaselle kustannustoimittaja että että
taisi tulla idea ennemminkin hänelle.
Minulta tähän tähän nimeen ja ja ja tota ja kyllä mä vähän yritin
sitä revelations lukea sieltä, mutta on se niin sotkussa kamaa
että se on sotkuisessa ajamassa se kirja kun kun tämäkin.
Riittää joo mä oon ehkä otan jotain tekoälyllä jotain
ilottelua tähän kuvitukseksi että video version.
Mutta joo matti on mainio kaveri.
Mulla oli hänen vieraana tästä ääripäät kirjasta ja sitten kun
tää äänitetään täällä ivan puopolon kanssa samalla
studiolla, niin me ollaan useasti oltu tämmöistä viikon
viisastelu klubissa. Tässä on tota sanotaanko hieman
oikeiston henkistä tota katsausta suomen tilanteeseen
niin tää mun mielestä tää sun kirja on vähän samantyyppinen,
että ei sellainen silitellä tätä huonoa tilannetta on vähän
pureudutaan ongelmiin ja annetaan sitten kuitenkin
vastuullisen ekonomistin äänellä sitten korjausehdotuksia kin
lopussa. Ja kaikki kaikki ehdotukset
perustuu tutkimukseen, että tässä ennen kuin roiski.
Ta ja sitten siinä otetaan ehkä loppuun tämmöinen tota missä mä
haluisin roiskia eli rahapolitiikassa.
Sä oot kunnostautunut hyökkäämällä patrizio lainen ja
muiden. Tuota jälkimmäisellä sitten
tuota ajattelijoiden rahapolitiikka oihin, mutta
mulla on semmoinen tietty perversio, että mä jotenkin
tykkään niinku ajatella myös sen rahapolitiikan evakuointien
alisen puolen kautta asioita ja ehkä otetaan toi osio loppuun.
Tehdään näin tehdään vaikka minäkin siinäkin koen vain
puolustautuu vani ja minähän koen että tämä tämä tota hetero
do ksinen pienin vähemmistö joka on äänekäs niin ne ovat niitä
hyökkääjiä. Se voi olla, mutta kannattaa
sitä vähän niinku luovasta ja ajatella, koska rikkinäinen
kello on 2 kertaa päivässä. Oikein että joskus joskus
epäkorrektia. Ne rahapolitiikka saattaa olla
juuri se mitä mitä se maailma tarvitsee, mutta aloitetaan
tästä tätä, mikä on nyt niin kuin rekki suomen taloudessa,
niin olisiko nyt tyylisesti BKT ensin onko se BKT hyvä ekonomien
mittari niin niin miksi suomen talous on rikki PKT
näkökulmasta? Nää joo se on hyvä tapa aloittaa
koska se on se meidän ongelmien juurisyy että tota kun se BKT ei
kasva ja ja me voidaan pureutua että miksi se ei kasva.
Mutta me voidaan pureutua myös siihen, että me itse asiassa
aika huono mittari ja se ei edes mittaa sillä tavalla.
Meidän kurj utamme kunnolla, se se yliarvioi meidän elinkeino
tai sanotaanko elintason kehitystä.
Ja ja suurin syy siinä on se, että meillä on voidaan ajatella,
että meillä syntyy tuota arvonlisää yrityksissä
julkisella sektorilla, kotitalouksissa ja.
Ja tota no julkisella sektorilla sitä arvonlisää on hirveän
vaikea mitata, koska koska siellä lähinnä mitataan sitä
että onko ihminen menee käymään lääkärissä niin siellä mitataan
että kuinka paljon ne saranat kuluu ja kuinka usein se
lääkärissä käydään eikä mitata sitten sitä terveyden muutosta
joka olisi oikea arvon lisännyt mitta niin siellä on hurjasti
ongelmia oikeastaan voida julkista sektoria sen sen tuota.
Sitä tavallaan sitä arvonlisää siellä kunnolla mitata lainkaan,
mutta meil ois kotitaloussektorin aivan
järkyttäviä ongelmia. Et miksi?
Mennään sinne niin eikö se ratkaista laiteta vaan se
julkiset kulutusmenot ja lamaan ne siihen PK teen niinku
tavallaan meno momenttia että tämä nyt on sitten
laskennallinen bruttokansantuotteen vaikutus
julkisesti. Ei sitä ei ei lasketa niin vaan
vaan tota se laskettiin ennen niin sillä tavalla, mutta
nykyään se lasketaan siis sillä tavalla, että meillä on
erilaisia niin kun tuotos mittareita julkisella
sektorilla, esimerkiksi lääkärissä käynnit ja ne on
niinku. Lääkärissä käyntien kehitys on
esimerkiksi yksi tuotos mittari, jolla arvioidaan sitä sitä
työtunnin aikaa aikana tehtyä niin kun arvonlisää tai tuotosta
ja ja ja. Nyt kun tuota me tiedetään että
reaalipalkat nousee ja ne kustannukset nousee joka
paikassa niin ne kustannukset ja ja tota se niitä vaan
kustannukset koko ajan nousee, mutta ne saranat liikkuu
suunnilleen yksi usein kuin aina ennenkin, niin se se tavallaan
niin kun vääjäämättä se arvonlisä.
Niin kun ja tehokkuus ja tuottavuus pienenee
trendinomaisesti siellä julkisella sektorilla, siis
tämän tämän tilastoinnin vuoksi, vaikka me myös varmasti
tiedetään käytännön elämästä, että kyllähän kyllähän tavallaan
niinku tohtoreiden leikkaukset ja ja tota potilaan hoito on
paljon parempaa tänä päivänä kun se oli 20 vuotta sitten tai 30
vuotta sitten tai milloin vaan historiassa, mutta sitä sitä
laadun paranemista sitä ei pystytään laittamaan sinne
tilastoihin sisälle ja siksi se trendi maisesti heikkenee se
tuottavuus siellä. Tää oli mulle täytyy tunnustaa
uutta tietoa. Siis mä tuossa luin jonkun
kirjan tästä tota arr ND niin kun muutoksesta tota berghotel
laskennassa se oli aika iso muutos kun ruvettiin tavallaan
ottamaan huomioon niinku tätä tuotekehitys pan osten niinku
vaikutus BKT, hen ja ja ja se se niinku muutti aika lailla sitä
esimerkiksi irlannin BKT pomppasi aikalailla tän
johdosta, mutta mä en tiennyt että tää julkinen talous on
modernisointi koska se tavallaan mun mun oletus oli että että
tavallaan mitä enemmän sä spinnaa at niin sitä enemmän sä
saat BKT että siinä tavallaan sisäänrakennettu niinku.
Moral hazard ei julkiselle sektorille, että se voin näyttää
omaa output tia KPIN parantaa BKT, tä vaan niinku skannaamalla
lisää velaksi se ei ihan mene näin.
Suoraan kaksikymmentäkaksi. 1000 luvulla joskus oliko se
yhdeksänkymmentäluvun loppupuolella?
Se mä nyt no mutta ei tätä editoida pois.
Mutta tässä on semmoinen pieni nyanssi, että tuota siihen
aikoihin ruvettiin myös julkaisemaan erikseen julkisen
sektorin tuottavuus tilastojen tämän niinku BKT lasku muutoksen
rinnalla, niin nyt jos jotain kaksituhattakymmenen luvun
huudeilla tai siis sen silloin vuosikymmenellä kun mä lähden
nordean, niin sinä aikana se olikin lopetettu se julkisen
sektorin tuottavuus tilastot sä et löydä niitä.
Ei nää mutta mutta se ei tarkoittanut sitä, että
kansantalouden tilinpito olisi palannut siihen vanhaan siihen
tähän sun malliin vaan siellä sitä kuitenkin jatketaan ne ei
vaan julkis julkista erikseen julkisen talouden tuottavuus.
Tilanne joo no tää olisi kyllä hieno saada mä joskus mika
malirannan kanssa väittelin tässä ja tota ja hän sitten
sanoi että se sitä ei vaan sitten tuottavuutta voi oikein
laskea julkissektorin tai se on niinku lähellä nolla että se on
niinku ongelmallista. Kun haettiin sitä, että miksei
mene laita KPI tä sinne että tota miten tuottavuus para ei
julkisella sektorilla niin sitten saatte rahaa tai jotain
muuta niin ilmeisesti tää on tehty niinku jotenkin
byrokratian kannalta hyvin tai sitten veronmaksajilta huonosti
että sitä on niinku tosi vaikea päästä konepellin alle tai
insentiivi voida sitä julkista sektoria.
Ja tietenkin me voidaan johtamismalleja parantaa
julkisella sektorilla, mutta että se me tarvittaisiin aika
paljon parempaa dataa, että me pystyttäisiin sitten oikeasti
työntämään sen laadun muutos sinne sinne kansantalouden
tilinpitoon. Että jos jolla se bkt lasket.
Joo, mutta palataan ehkä tuohon vielä, mutta aloitit sitten että
mikä on vikana sitten yksityisen sektorin PK.
Niin yksityisellä sektorilla meillä on siis yritykset ja
kotitaloudet ja yrityksissä me melkein kaikkia yrityksiä
voidaan niiden tuottavuutta mitata, mutta esimerkiksi, mutta
esimerkiksi tota sinä tunnet rahoitussektoria niin
rahoitussektorin arvonlisä on kanssa hyvin esoteerinen käsite
ja näin, mutta mutta. Periaatteessa yrityssektorin
tuottavuus ja arvonlisä pystytään sillä tavalla niin
kuin kohtuudella. Laskemaan seuraamaan, mutta
kotitaloussektorin on ihan absurdi kuvio.
Ehkä ennen kun mennään sinne niin yrityspuolelle.
Onko se sitten jonkinlaisia niinku arvonlisä ketjuja
tavallaan ihan niinku alvia laskutuksesta pystytään
näkemään, että kuinka paljon tuota ostohintoja myyntihintojen
välinen erotus on ja ja tavallaan niinku output input
output tyyppistä. Ajattelua sitähän se on, että
käytännössä se arvonlisä on kun tuotoksesta eli voidaan
yksinkertaisesti aina sanoa, että liikevaihdosta poistetaan
ostot. Eli niitä kutsutaan
välituotteet. Kun siitä liikevaihdosta sun
osto tai välituotteet poistetaan sen jää 2 erää noin niinku
yksinkertaistaen sinne jää rahat palkkoihin ja sitten kun sä oot
palkat maksanut pois niin ne jää vielä jotain katetta ja se on
myös sitä sun voittoa eli se on käytännössä se arvonlisä on niin
kun palkansaaja korvausta ja korvausta pääomalle eli se
voitto ja ja se se on arvonlisää ja mutta nyt sitten että että
jossain jossain tota paperi ikaupassa niin.
Kun sä myyt paperirulla sä saat sitä euroa ja se liikevaihto
helppo mitata, mutta että jollain rahoitussektorilla niin
niin miten se sitä liikevaihtoa tavallaan siellä mittaat kun tai
tai laki palveluissa että mikä on on tuota sen sen juristin nyt
tämän kirjoittaman paperin. Oikean laatu tai arvo.
No se on se minkä asiakas on valmis sitä maksamaan.
Mutta että onko se oikeesti yksi hyvä se juristin työ?
Tänäänkö se oli eilen niin niin tota siinäkin joudutaan
tavallaan niin kun ihmisten maksu halukkuuden kautta
lähestymään sitä tämä tuotteen tai palvelun arvoa ja sieltä
tulee se se tuotos ja ja arvonlisä.
Ehkä te vielä viimeinen kysymys ennen kun pääset sitten
yksityishenkilöihin niin tota toi tää omistaja korvaukset niin
suomihan on tytäryhtiötalous että esimerkiksi tätä
yksityisistä. Yksityiset osingot on niinku
luokkaa suomalaisille 5 miljardia josta niinku vaan
vähän yli yksi miljardi on pörssiosakkeista ja noin 4
miljardia on niinku eilistä toista osingoista, mutta
esimerkiksi niinku pörssiyhtiöt generoi niinku reippaasti yli 10
miljardia osinkoja. Eli tavallaan se antaa
indikaation pääoman suhteesta suomalaisista kotitaloudet toki
siinä on niinku rahastot ja muut että niiden välistä joita
suomalaiset myös omistaa. Niin niin tota meneekö tästä
tota yritystä tulosta niin vuotaako se niin kuin tavallaan
ulkomaille iso siitä on se pystyykö sitä niinku jotenkin
takaa että mikä siitä menee suomalaisille.
Mikä menee ulkomaalaisille? Kyllähän meillä on rahoitus
tilin pitoa ja ja ja näitä eri ja tuossa vaihtotase essa kyllä
sitä sitä pystyy seuraamaan ja ja mittaamaan mutta tota.
Kyllä, koska sitä usein kärjistetään sellainen marxilais
ittain pääoman ja työn välisenä taisteluna vähän niinku
oletuksena ikään kuin suomalaisista omistaisivat sen
pääoman jotkut hörhöt täällä, mutta useinhan se meidän
tytäryhtiö taloudella niin se vaihtoehto on vähän sillä, että
annetaanko me sen fazerin tehdä lääkekehitystä suomessa vai
annetaanko me sen tehdä jossain muualla, että se se on se niinku
siinä siinä asun niinku työväen taisto.
Ettei siellä siellä mitään niinku tavallaan tota.
Mulle pohjatöitä kauheasti ole sitten suomessa tai ainakin
niinku ne ovat paljon pienempiä kuin kuvitellaan.
No mutta sitten tota yksityis taloa.
Kotitaloudesta me päästään tästä.
Me päästään niinku todella niin kun omituisiin asioihin kun me
me mietitään nyt kotitalouksia, että mitkä on siellä se
kotitalouksien arvonlisä ja mikä on kotitalouksien työpanos.
No se arvonlisää käytännössä tulee kotitaloussektorin niin
kun lähestulkoon kokonaan semmoisesta käsitteestä kun
asunto tulo joka on. Omistusasujien.
Laskennallisesti itselleen maksama vuokra ja mitä se
laskennallinen tarkoittaa, niin niin tilastoissa kaikille
omistusasujien laitetaan sen verran tuloa kuin he maksaisivat
vuokraa asuessaan vuokralla just samassa kämpässä.
Mutta nythän ei tietenkään maksa itselleen sitä vuokraa niin niin
mikään rahan ei liiku, mutta tilastoissa kaikille meille
omistusasunnon tulee niinku pieni till ja se se mitä mitä se
pitää vielä sillä sisällään on se, että se on siis se brutto
vuokra ja siitä otettu asumiskustannukset.
Ja asuntolainojen korot pois ja nyt kaksituhattakymmenenluvulla
kun korot meni lattiasta läpi, niin se korkopolitiikka meni
hyvin pieneksi niin se se siitä vuokrasta vähennettiin koko ajan
vähemmän pois niin se se brutto vuokra eli se asunto tulo kasvoi
ja kasvoi ja. Kasvoi ihan helvetin tuottava.
Tässä on kerran omistajana suomen kansantaloudelle.
Elikkä tää oli se tää oli se arvonlisä elikkä työtunnin
aikana aikaansaatu niin kun hyvä määrä.
Kaikki tää sängyssä oli vaan ja mun kalevankadun kämppä tuotti
niinku kansantaloudelle. Imagine rista asukkaita.
Tuloa, mutta sitten se työtunti ei ollut suinkaan se, että missä
sinä olit omistusasujien. Siinä vaan se tulee siitä, että
että tuota suurin erä joka tulee kotitaloussektorin työtunneiksi
on on tulee maataloudesta. Eli tuota kun olet tämmöinen
toiminimi yrittäjä tai yrittäjäperheen jäsen niin sä
olet kotitaloudella töissä ja se on työtunnit tulevat silloin
kotitaloussektorin tai sillä on toiminimi rakennusfirma.
Jolloin tota me ei pystytä oikein sanomaan että mikä osa
sun kun sulla on se oma oma tota mies ja paku firma niin mikä
siitä on palkkaa ja mikä siitä on voittoa niin ne ne ne niinku
ajatellaan tällaiseksi niin kun kotitaloussektorin työpanoksen
niin ja niin nyt kun mä maatalous sektori on tullut
meillä maataloutta tehdään koko ajan vähemmän ja vähemmän
ihmisiä töissä niin työtunnit tulee alas kun lehmän häntä
mutta se äskeinen asunto tulo nousee hirveästi tuottavuus on
kasvanut ajattele vuodesta kaksituhattakahdeksan niin
kotitaloussektorin tuottavuus. Kasvanut yhteensä
kaksikymmentäkuusi prosenttia. Höh jos jos kaikki kaikilla
sektoreilla menisi näin hyvin, niin me oltaisiin, niin me
oltaisiin norjakin rikkaampia kohta.
Joo ja jos nää kaikki nyt vetää nippuun niin eikö sun kirjan
väittämään että tota paperilla per capita just ja just
kaksituhattakahdeksan viiva 2020 kun se oli niin tota ollaan
päästy just ja just niinku saatu positiivista nousua mutta sitten
kun ne vähentää sieltä. Niin minusta tulee sitten kun mä
otan tää tää kotitaloussektorin pois ja se julkinen sektori
jolla me ei oikeastaan voida mitään mitata niin sen sijaan
että me oltaisi oltu pikkuisen plussalla niin mulla prosentti
edelleen niin kuin köyhempiä kansantalo utena kuin vuonna
kaksituhattakahdeksan. Ja sen päälle on syntynyt.
Tuota kymmeniätuhansia euroja per kansalainen yksityistä ja
julkista tätä velkaa eli tota joka pitäisi sitten
tulevaisuuden tuottavuudella tota väestönkasvu, lla tai tai
rakennemuutoksilla että tai tai kaikilla ikäville asioilla muuta
kun tota maatilan tota vieressä nukkumisella tieltä.
Kyllä kyllä ja ja elikkä elikkä tavallaan tää meidän surke
uksemme juurisyy on se, että yrityssektori on surkastunut
yrityssektori ei ole, ei ole päässyt kasvuun.
No tota no kirjaimellisesti tää tää vuodesta
kaksituhattakahdeksan niinku viime vuoteen niin siinä on 2
jaksoa siinä se oli se absoluuttinen alamäki sinne
vuoteen kaksituhattaneljätoista asti silloin tuli 10% alas,
mutta siitä tai vuoteen kaksituhattaviisitoista anteeksi
mutta siitä on kaksituhattaviisitoista tähän
viime vuoteen. Jolla on noussut taas 10% elikkä
käytiin miinuksella. Nyt ollaan sitten siinä
nollatasolla suunnilleen ja ja nyt sitten tuota minä rupesin
miettimään, että no mistä siis eikö meillä ole mitään hyvää?
Tässä on tässä yrityssektori että menee meneekö kaikilla ihan
yksi surkeasti niin onneksi näin ei ole, mutta siellä on muutamia
toimialoja joilla menee tota vähän paremmin ja paras toimiala
joka eniten tuonut meille elintasoa eli bkt per asukasta
koko suomeen on tietotekniikkapalvelut.
Joo se on toi pitäisikin ottaa toi software finlandin tuota
rasmus roiha vieraaksi että ne on sitä hehkuttanut maan kanssa.
Firma translink corporate financen kautta jäsen.
Siellä ne pitäisi vähän jäsen jäsen etuna saada ne paikka
puhumaan tuosta, mutta joo se on totta eli IT koodarit ja
tavallaan niin kun ohjelmistot niin ne on ne on kyllä.
Esillä on myös palveluvienti ja siinä on tuota kuitenkin suurin
osa. Heidän arvonlisästä syntyy menee
vientiin. Totta eli matomäki on vihdoinkin
väärässä, että sitä kannattaa viedä jotain hevosta pienempää
eli eli ei materiaalia assetteja joo, mutta siis toi
palveluvienti versus tavaravienti se on, se on niinku
siis se suomen. Öö mercantile tinen tuota vienti
kone on niinku kuollut, mutta sen tilalle osittain tullut
palveluvienti. Mutta harmillisen vähän
verrattuna sitten taas kilpailijamaiden, että se se ei
transformaatio ollut tuskallisen hidas, vaikka se nyt on
käynnissä ja siellä tapahtuu positiivisia asioita, niin
muissa maissa tapahtuu kyllä paljon enemmän.
Vaihtotase on kävi niukan aika rajusti miinuksella, mutta eikö
se nyt sitten vähän palautunut ja korona aikana hän sitten kun
kaikki palvelut eli matkustellut lomalle, se on muille loppuun
niin kävi kävi niinku plussalla. Mutta tota tässä Marinin
hallituksen kauden lopulla se meni aika rumasti miinuksella,
mutta eikö se nyt ole? Se on vähän lähtenyt
palautumaan. Mutta miinuksella me ollaan
siis, että koko kansantalous koko ajan velkaantuu.
Ei vaan siis koko kansantalous on tarkoittaa julkista sektoria
yksityistä sektoria, niin molemmat yhteenlaskettuna.
Nyt velkaannutaan ulkomaille että tuota, mutta tosiaan siinä
oli näitä vaiheita, oli se korona aika, jolloin se pomppasi
ylöspäin, mutta sitten kun tuota öljyn hinta nousi ylös, niin
silloin taas me velkaannutaan hurjasti.
Tietenkin piti ostaa öljyä. Ja niin nyt se tota ja inflaatio
sitten taas kun inflaatio lähti kiihtymään niin se se käänsi
taas vähän toiseen suuntaan, mutta että se soitellaan
pyörinyt, mutta että se suuri kuva on se, että me kansantalo
utena olemme velkaantuneet yhtäjaksoisesti joka vuosi
sieltä finanssikriisistä alkaen. Joo noi speed KT jotenkin siis
tilastokeskus ja valtiovarainministeri tykkää
niinku puhua prosenteista niin tosi harvoin lukee sen niinku
tota absoluuttisen luvun. Käsittääkseni se on nyt luokkaan
ominainen bruttokansantuote kaksisataakahdeksankymmentä
miljardia että se on siis niin kun.
Noussut tavallaan niin kun inflaatiokin ansiosta sen
ominainen, mutta eikö PKT, ssä nimenomaan mitata reaalisia
muutoksia? Juuri näin.
Mutta siis sitten kuitenkin raportoidaan joskus sen
ominainen, mutta sitten tota nää ja nää velkasuhteet tota
lasketaan sitten. Tota.
Niin niin se sitten kun tavallaan keskustellaan tästä
valtion velkaantumisesta, joka niinku ihan täysi katastrofi
niin tota nyt tulee 11,5 miljardia.
Mikä on siis että sitäkin niinku hitsataan sillä että lasketaan
sitä BKT, hen niin sitten ollaankin eu, n 3% kriteerin
tasoilla, mutta niinku oikeasti kun sitä miettii että mikä
organisaatio tää 14% alijäämää joka vuosi no valtio että tota
että niinku kuinka toivotonta se on siis jos siellä niinku
lähtökohtaisesti ei ole tuottavuutta haeta mitenkään
eikä edes oikein mitata. Niin miten sä niinku pystyt
tommoisen paikkaamaan ja sitä niinku voisi pohtia, että
tavallaan nyt se vasemmisto ratkaisu tuntuisi olevan niin
kun että äkkiähän sen lisää kun näitä rikkaita verottaa.
Mutta sitten kun laittaa niitä lukuja tiskiin niin ainakin tää
yks hesarin artikkeli sanoi että meidän ansiotulot oli
sataviisikymmentä miljardia jossa oli tota 5% nousua, mutta
tota sitten nää. Aa pääomatulot oli vain 13
miljardia, jossa oli niinku 11% laskua vuonna
kaksikymmentäkaksi. Niin ja miettii noita suhteita
niin kolmentoista miljardin bruttotuloista että se saa
niinku vaikka se sosiaaliset sen kaiken niin sä et saa sitä
yhdentoista ja puolen miljardin alijäämää vedettyä että siis
niin kun. Eikö tää ole niin kun ainoa
vaihtoehto että sun pitää vaan niinku vähentää niitä menoja
eikä eikä aina kun tuntuisi itse että niinku ei tässä niinku
mitään muuta vaihtoehtoa kuin vähentää sitä menoa että se
verotus ei mitenkään vaan voi olla niinku ratkaisu kun me
ollaan. Eikö me ollaan maailman
korkeimpia verottaja niinku lähes kaikissa luokissa?
Kyllä se näin on ja se sen sanoo.
Taloustieteellinen tutkimus ihan selvästi, että että tämmöisissä
maissa, joissa ei ole kasvua, jossa on hurja kireä verotus ja
paljon velkaa ja niin niin tuota ja sitä alijäämää.
Niin ei ole mitään järkeä. Lisää kiristää verotusta, koska
silloin ne menot jää ennalleen. Ja niissä on se oma meno
dynamiikka kun meidän pitää palkkoja nostaa myös julkisella
sektorilla ja ja tulonsiirtojen täytyy ettei tuloerot kasva niin
nyt myöskin niitä tulonsiirtojen niitä kasvattaa niin semmoinen
trendi ylöspäin jos me aina vaan mä paikataan sitä lisävero illa
sitä niin niin mikään ei muutu. Me ollaan ikuisessa tämmöisessä
luupissa että aina pitää kiristää veroja koska aina ne
menot vaan jatkaa nousua niin siksi se on ihan niin kun
loogista että että maassa jossa on paljon velkaa ja nää nämä
ongelmat niin se ainoa kestävä ratkaisu.
Semmoinen pysyvä velkataso pienentävä ratkaisu on se
menojen leikkaus. Ja tätä voisi miettiä, että siis
tavallaan sitä tulonsiirto jan julkista kulutus momenttia.
Monenlaista on suoria tilan siirtoja, vaikka asumistukia tai
työttömyyskorvauksia ja joidenkin mielestä myös niin kun
eläkkeet voisi olla tulonsiirtoja.
Se muuten siis vääristää tosi tosi rajusti tätä suomen hassua
PKT. Mutta mutta sitten on ihan
suoraan tota on yksityinen. Hyödyke julkinen hyödyke eli
tavallaan. Eikö se niin sillain mene, että
yksityinen hyödyke että markkinat toteuttaisi sen ja
ihmiset ostaisi, mutta sitten tota valtio on niitä aika paljon
meillä tarjoaa ja sitten on julkinen hyödyke joka saattaisi
olla semmoinen vaikka puolustus jota sitten yksityinen markkina
ei ei pysty tarjoamaan ja sen vuoksi on niinku pakko olla
valtion monopoli. Mutta eikö me olla menty tänne
tätä yksityisiä hyödykkeen markkinoilla ihan niinku todella
massiivisesti suomessa, että niinku poikkeuksellisen paljon.
Että joo, että se on ihan järkevää, että valtio huolehtii
meille rajaa turvallisuudesta ja.
Ja ja näin. Ei haluta palkka armeijaa.
Niin niin niin ja se on nyt. Yksityisiä palkka armeija.
Anteeksi niin joo ja muutenkin tota varusmiespalvelusta näyttää
olevan ihan fiksu tapa järjestää.
Mutta mutta sitten olemassa niin sanottuja tota julkisesti
tosiaan tuotettuja yksityisiä palveluita, jotka ovat ihan
hyvin tehdä myös yksityisellä sektorilla, mutta suomessa ne
halutaan niin kun kuntien kautta näitä koulutus ja
terveydenhuolto ja sosiaalipalveluita paljon tehdä.
Ja sote alueelta sitten tietysti terveydenhuoltopalveluita.
Juuri näin että tota. Se on nyt suomen valinta ja
varsinkin viime hallituksen tämmöinen ideologinen valinta,
että siinä soteuudistuksessa haluttiin sysätä pois nämä
yksityiset tuottajat. Mutta nythän me tiedetään myös
kunnista sitä, että kunnat haluaa tehdä tällaisia pieniä
firmoja firma järjestelyistä, että ne niiden ei tarvitsisi
kilpailuttaa ja ne voisi niinku käytännössä tehdä sen itse,
koska ne tekee tällaisia niin kun tuota.
Yhteisyritykseen, josta on semmoinen, mutta minimi isteihin
per kunta ja sitten kun ne ovat itse omistavat sitä yhtiötä edes
vähän, niin ne voivat sieltä omalta firmalta ottaa ilman
kilpailutusta. Niin tulee sitten kun
palkkahallinto firma sekoilua. Just hyvä esimerkki että sitten
sitten tulee niinku sutta tilalle että.
Ja siinä muuten mä kirjassa käsittelen kin aika pitkästi
näitä erilaisia keissejä. Miten se tosiaan se julkinen
tuotanto on paljon tehottomampaa kuin kuin yksityinen, että
sitähän se on kanssa semmoinen a alue jota on.
Oikeastaan vaikea tutkia, koska julkinen sektori ei oikein salli
itseään tutkittavan kun ei nythän on semmoinen kaunis
ajatus muuten. By the way tänne
hyvinvointialueille, että että näitä kustannuksia ruvettaisiin
niin paljon seuraamaan, että että että sote alueiden eri
toimintojen tehokkuutta päästäisiin mittaamaan ja
vertailemaan niitä yksikköjä keskenään, mutta se on toive ja
se riippuu paljon, että miten digitalisaatio hankkeet etenee,
että voidaanko sitä dataa kerätä, mutta siitähän ei tähän
mennessä tällä hetkellä. Meidän me emme tiedä, missä me
olemme tehokkaita, missä tehottomia ja kuinka tehottomia
me. Joo mä jos saan veikataan niin
nää sote alueet perustaa yhteisyrityksiä ja laitetaan 3
miljardia IT kehitys menee jotta ne voi mitata niitä ja sitten 10
vuoden päästä se lopetetaan me tota ei pätevänä projektina tää
näin tää niinku sorsitaan. Mutta tässäkin siis on tää
yksityinen julkinen hyödyke niinku lisäksi taloustieteen
annettavaa siis siinä että eihän se.
Tai vanha kunnon tilaaja tuottajamalli että siis se on
niinku ihan OK jos tehdään semmoinen päätös että nyt sitten
kollektiivisesti valtion tai kunnan tai sotealuetta niinku
tarjotaan jotain. Yksityistä hyödykettä fine se on
niinku noin lähtökohtaisesti niinku liberaalille niinku vähän
niinku paska idea, mutta sitten se siinä olisi semmoinen
pelastus että sunhan ei tarvitse itse palkata jotain niinku
luuseria armeijaa tekemään sitä sinne voisi niin kun ostaa tällä
tilaaja tuottajamallin sen niin kun sitten näppär ilta
alihankkijoilta. Mutta jotenkin tää tämäkin
suomessa onnistutaan kääntämään siellä vasemmistolaisin että
ainoa hyvä tapa on niinku palkata niinku helvetisti omia
klippejä ja pistää ne toteuttamaan sen niin tääkin on
niinku jotenkin tämmöistä keskustelua mutta sitten niinku.
Jotenkin ihan perus keskustelu puuttuu.
Suomessa sitä sitä ei haluta keskustella ja se perus kuvio
että kun sä menet kunnalle töihin niin saat viran ja ja
sitten niitä kuntia johtajien ja sotilaita johtaa poliitikot ja
sitten ja ja aina kun poliitikot johto tulee politiikka peliin ja
sitten ja jos ne johdettavat niillä on virka joka josta sä
pääset eroon niistä vasta kun ne tekee virkavirheen.
Miten sinä tehostat tällaista toimintaa varsinkin kun sä et
pysty mittaamaan omaa tehokkuus. Sulla ei ole mitään mittareita
ja ettekö sinä haluat tehdä sitä?
Niin onhan se ja me tiedetään firmoista jotka on täysin niinku
markkinoilla ja ja pörssiyrityksiä ja globaalissa
niin kuin kaupan kaupassa niin niilläkin tulee sitä
tehottomuutta koko ajan ja siksi täytyy pitää yt, t että aina
päästään niinku sitä sitä tavallaan niinku läskistä tai
siitä tehottomuudesta eroon niin julkisella sitä ei tehdä koskaan
ja sitä ei mitata ja tota sitä sitä ei haluta edes tietää.
Ne onhan se ilman muuta selvää että se tehottomuus on valtaisa.
Joo, ja siis ylipäätänsä siis toikin niin kuin puhuttiin se
tilaaja tuottajamalli. Voi olla huono, koska sitten
tilataan keppijumppa ja niinku kahdenkymmenen kahdeksantuhannen
niinku erissä ihan vaan koska niinku vältetään tää systeemi
tai niinku jotenkin game toi toimiva niinku joka tasolla on
väärin ja ja sitten eikä voita siinä vaan sanoa että ei sinun
tarvitse nyt byrokraatti ottaa tätä.
Ei sinun poliitikko pidä antaa tätä palvelua tai tuotetta
valtion kontolle annetaan se ihmiset ostaa sitä niin paljon
kun ne haluaa että tarviiko meidän laittaa 600 miljoonaa
yleen kyllä ne ihmiset osaa niin kun tilata netflixiä jos ne
haluaa niinku mediapalveluja että niinku kaikki on niinku
sellainen möhkäle. Tietysti ajateltu, että
tungetaan nyt sitä vaan koska sitä jotenkin voidaan niinku
verottaa niinku ja tarjotaan niinku loputtomia määriä ja
palveluita että ihmiset täysin niinku aikuisina ihmisinä
osaisivat itse päättää tarvitseeko niitä ja silloin ei
syntyisi mukaan ja tota syntyisi tehokkuutta.
Juuri näin ja tästä tulee. Tulee mieleen tota
talousnobelisti bengt holmströmin haastattelu
kauppalehdestä. Kuinka hän sanoi että tää kun
tää me ajatellaan just suomessa näin että julkinen sektori
hoitaa meidät kehdosta hautaan, niin se hoitaa meidät niin että
meillä on kaikki tää. Hurjuus kyllä poistunut, joka
näkyy meidän onnet onnellisuus mittareissa, että me sinne ei
tule haastattelu joukkoa sellaista jolla olisi
absoluuttisesti päin helvettiä, mutta samalla kun me sitten
hoidetaan näin että valtio tekee ottaa kaikki sun riskit
kantaakseen, niin sä voit rupeet voimaan pahoin kun sä et saa
itse ratkaista omia ongelmia etkä sä itse tehdä valintoja
vaan se julkinen sektori tekee ne puolestaan ja ja musta täällä
nobelisti oli kyllä tarkkanäköinen analyysi suomen
ongelma. Joo sitten tota palkanmuodostus.
Okei, meillä on siis sataviisikymmentä miljardia.
Ansio tulee, mutta siitäkin on sitten tota.
Luokkaa 30 miljardia on on jo niinku eläkeläisten tota
ansiotuloja eli eläkkeitä jotka sitten hoidetaan niinku meidän
oma takaisen niinku työlle yölle elli himmelin kautta ja ehkä
siihen nyt ei. Välttämättä tarvitse nyt
pureutua, mutta tota se jättää sitten sen noin
satakaksikymmentä miljardia ansiotulo laisia, jossa sitten
on näitä julkista sektoria ja yksityissektoria.
Mutta se on vaan bruttona. Siitä sitten otetaan niinku
maailman tämä vasemmistohallitus on viime työnään nostamaan
kokonaisveroasteen 4 tai 10 1,8 neljänkymmenenkolmen.
Ja se kävi neljäkymppiä kolmekymmentäkolme piste 2 mutta
onnekkaasti tippui siihen neljäkymmentäkolme en, koska
sitten muuten me oltais maailman kolmonen.
Nyt me ollaan vaan mä oon nelonen verottajan eli siis
niinku tätäkään niinku että jotenkin se keskustelu on sillä,
että. Vielä voisi verottaa enemmän,
mutta kukaan ei sano, että me ollaan jo niinku nimitti rissä
isketään niinku lähes kaikissa veroissa ja varsinkin
palkkatuloissa. Se on niin kun mulla oli Suomen
ekonomien pääekonomisti eli täällä niin tota.
Hän hän oli niinku laskenut, että tää viisikymmentäneljä on
Suomen eu, n korkein marginaaliveroaste, että meillä
on niinku esimerkiksi työn veroaste on absoluuttisesti EUN
korkein ja meidän kokonaisveroaste on maailman
neljänneksi korkein, että miten tää keskustelu voi olla
semmoista, että vielä voisi tiristää.
Sanoppa se mutta mutta tota sehän moni haluaa aina puhua
tästä kokonaisveroastetta, mutta mun mielestä se se pohja pitäisi
lopettaa kokonaan, koska kokonaisveroaste ei mittää
mitään. No kyllä se nyt jotain riistoa
yksityiseltä valtiolle. Mutta kun me me emme voi
ainakaan verrata kokonaisvero asteita maiden kesken, koska
meidän järjestelmät on niin erilaisia erilaisia.
Meidän pitäisi laittaa se -3 pinnaa siihen päälle, että
meidän de facto velkaantumis vauhdilla auditoitu
kokonaisveroasteen voisi olla jo maailman korkein
neljäkymmentäkuusi. Mutta tavallaan, että meillä on
myös verottomia tulonsiirtoja tuota.
Lapsilisä, jos me tehtäisiin sillä tavalla, että
nostettaisiin näitä verottomia tulonsiirtoja.
Vähän, mutta laitettaisiin verolle elikkä nettomääräiset
saataisiin saman verran kuin ennenkin.
Näitä niin meidän vero kokonaisveroaste nousisi, koska
se kiertäisi se verojärjestelmän kautta, niin tää on antaa vaan
sen kuvan, että ei se ei ole järkevä mittari se
kokonaisveroaste millekään, koska eri mailla on eri määrä
niinku verottomia tulonsiirtoja ja verollisia tulonsiirtoja ja
ja kaikkea tätä niin niin ei me voida järkevästi
kokonaisveroaste ella niin kuin mitata maita, mutta se mitä me
voidaan paremmin tehdä ja miten pitäisikin tehdä ne katsoa
jokaista. Verola jien niin kun erikseen ja
siinä tää meidän palkka verotuksen jyrkkä progressio
tulee on on tota. Nousee kyllä suomen suurimmaksi
ongelmaksi, että se on ollut tosiaan niin korkea, että useat
tutkimukset osoittavat, että jos me laskettaisi sitä korkeinta
marginaalivero, niin valtio saattaisi saada jopa enemmän
rahaa siitä. Niin sulla oli joku
tanskalaistutkimus joka oli niin kun suorastaan osoitti että näin
käy. On kyllä tutkimustyöllä käynyt,
mutta se ei ole. Se ei ole ainoa tota, mutta se
otettiin sen, että meillä on paljon sellaisia haittoja tässä
korkeassa marginaalivero, joita tutkimus.
Ei ei ole toistaiseksi ymmärtänyt ja he osoittivat
jälleen yksi lisäteho tomuuden, mutta voisi olla vanhoillakin
mittareilla. Me pystytään osoittamaan, että
tai on on havaittu, että pohjoismaat ovat olleet läppärin
käyrän väärällä puolella. Tässä palkkaverotuksen eli ja ja
vaikka me ajateltaisiin, että ne verotuksen.
Tämmöiset niin kun. Kannus semmoista eteenpäin
pyrkimistä tämmöistä lannistavat vaikutukset olisi olisi niin
pienet kuin me. Perinteisesti ollaan ajateltu,
että aika pienet niin silti. Me me saadaan semmoisia tuloksia
pohjoismaille, että ne korkeimmat marginaalivero on
liian korkeat, mutta nyt kun me otetaan nää makron vaikutukset
pidemmän aikavälin vaikutus, on ne uudet havainnot.
Niin se on ihan mun mielestä ne on absoluuttisen selvää, että
tää suomalainen korkein marginaalivero on jo aivan liian
korkea. Siis se on niin kun se ei se me
saataisiin enemmän kasaan rahaa julkisen kirjaston uskallatte
sitä laskea ja ja tanskahan esimerkiksi havaitsi tämän ja
laski 10 prosenttiyksiköllä. Porukoita marginaalivero vuonna
kaksituhattayhdeksän sai hirveän hyviä tuloksia.
Nyt ruotsi on lähtenyt laskemaan.
Ne on laskeneet 5 prosenttiyksiköllä.
No nythän SUOMI. Suomen alle.
Joka. Oli juuri näin ja siksi SUOMI on
jäänyt yksin sinne ylös niin. Mikä oli vaaliväittelyssä oli
suuri vasemmiston tota vastainen kkaus, että ovathan ne vielä
tanska siellä edellä ja tanska tippui suomen alla että tota
jipii no joo mutta siis ehkä nopea selitys, sillä fferin
käyrä on tota että 0% saat 0 €. Ja verokertymää ja 100% saattaa
täysin kommunistista orja valtiossa.
Ja toki joku tekee töissä koska sut tapetaan nälkään tai pyssyyn
jos ette tee töitä. Mutta tota siinäkin de facto
veroaste on kertymään nolla ja sitten siinä välissä on tätä
tämmöinen huippu piste joka joka sitten saavutetaan todellakin
siinä viidelläkymmenellä 9,4 tässä tota suomen palkkaveron
jolloin tota sen nostaminen vaikka esimerkiksi
kuuteenkymmeneenkolmeen pienentäisi euro kertoja
valtiolle. Koska ihmiset vaan niinku
hakeutuvansa duuneihin jos ne saa pienempää palkkaa.
Brutaalia ja tekisivät. Vähemmän vähemmän töitä ja
sitten aina kun tätä kysytään niin se on vasemmisto tulee ja
ne on ne ei ole enää x, ssä niin ei ei tule tämmöistä molinan
laumaa että kerro yksikin ihminen joka lopetti vähentää
työntekoa ja kun tota saa enemmän palkkaa niin mä aina
aina ilmiannan itseni että todellakin niin kun lasken tota
sen että tota mitä otan niinku bruttopalkkaan itselleni että
että se on ihan täysin selvä niinku käyttäytymisvaikutuksia
ja jos sä pystyt vaihtamaan työpaikkaa.
Niin siinä se otetaan. Se kasataan tämä niinku palkka
eli jotenkin ihmiset ajattelee sillä, että.
Että jos sä nyt tienaat 4700 kuussa ja joku antaa sulle 500
niin eikö se niin tyhmä että sä tota sitä vastaan niin se
jotenkin tälläkin tasolla että se on se ajattelu siellä.
Kyllä juuri näin. Juuri näin, mutta silti se ferin
kierros on. Se on tällainen ajatus mallina
se on simppeli ja kiva ja näin mutta mutta, mutta siinä on se
ongelma, että se ajattelee koko kansantalouden niin kun
verokertymää ja ja veroprosentteja, mutta kun se on
se se käyrä on jo joka verossa eri kohdassa ja se on siellä ja
se on ilman muutamalla väärällä puolella.
Palkkaverotuksen, mutta esimerkiksi sitten voidaan
miettiä, että kiinteistöveroista tuskin ollaan.
Joo ja tää on sysmä tota itse asiassa se että tota
varainsiirtoveroa tiputettiin yksi piste 6 piste 5 niin tota
se oli vähän niinku turhaa koska mä englannissa asunut niin
siellä on kyllä huomattavasti korkeammat tuota kiinteistön
myyntivoittovero jen verot. Mutta ei ei kerrota tätä
vasemmistolle että siellä siellä olisi pelivaraa mutta tota toi
esimerkiksi pääoma tuloissa. 5 kolmekymmentäneljä prosenttia
meidän ylin tuota veroaste. Se on Euroopan kolmanneksi
korkein european tech finland essenin datan mukaan, että siis
niitä ihmiset hämää se, koska ne näkee sen viisikymmentäyhdeksän
piste 4 ja vertaa siihen 3 4 niin tavallaan taas se
vasemmisto harha, että nää tietysti se kolmekymmentäneljä
pitäisi nostaa sinne kuuteenkymmeneen, että siis se
on se luonnollinen ratkaisu, mutta niinku jumalauta ei niinku
ymmärretä niinku konsepteja että et sä voit pääomatuloa ajatella
niinku palkkatulon kanssa samana luokkana että että.
Se pääoma on ollut lentää rajan yli.
Noin ihmiset muuttaa paljon harvemmin.
Siksi sitä palkkatuloa. Voidaan verottaa enemmän, mutta
kun se pääoma ja lähtee sinne luxemburgiin saman tien, kun se.
Ja sitten sitä oli vaan se 13 miljardia eli tota aika niinku
ei sitä voi niinku sosialisoida ja se on todella pieni koska
meidän varallisuus on niin kuin portugalin tasolla per capita
eikä niinku ruotsin tai tanskan tasolla per capita.
Että siis tämäkin on semmoinen niinku jotenkin harha jota tässä
meidän systeemissä ja analysoivat yksityisviesti
llisuus että aina niinku BKT tai valtio mutta sitten kuka
kauheasti ei katso nettona mitä varallisuus.
Edustaa niin, kun yksilötasolla suomessa, että se on mun
mielestä iso iso niinku puute tässä ajatuksessa.
Ja jotenkin ajatellaan, että ei ole niinku mitään väliä, että sä
pienennät yksityis varaisuutta lisäämällä veroastetta ja
luomalla insentiivejä, jotka kannustavat pienentämään sitä
tai tätä ja jota näin kasvattamaan sitä, että niinku
ikään kuin sillä ei olisi niinku mitään väliä niinku
kansantaloudelle, että että ollaan niinku torppari
taloudessa että no joo. Joo verotus onhan tuota
intohimoa ja synnyttävä keskustelunaihe.
Mutta se on jotenkin yksi puolesta se keskustelu ja sitten
tota me ei ole semmoista long for ohjelmaa mun mielestä niin
kun. Vaikka poliittisissa
keskusteluissa kävisi, käytäisiin tämän tyyppisiä
keskusteluja. Se aina menee jotenkin siihen,
että. Järjestöt ei ei ole, mutta
sitten onneksi tämmöisiä videopostaus teissa voidaan tota
sitähän markkinaa tota rakoa sinä tässä niinku tässä
hyödynnät. Eikö niin että tässä päästään
niinku kunnolla asian? Jos tää olisi ollut a studiossa
mä oisin sanonu että eri on tuota uusklassista roskaa että
hiljaa siellä se on moneen kertaan todistettu, että se on
semmoista tota voodoo taloustiedettä, hiljaisia ja
sitten sä voisit sanoa 3 sekuntia.
Ottaa vastaan, että eikä ole. Joo huonosti menee, mutta
tuottavuuden parantaminen kai nyt on se mitä niillä
rakenneuudistuksilla haetaan. Voisiko näin sanoa?
No joo, mutta myös siis työpanoksen kasvattamista.
Kyllä me molempia tarvitaan että että tota ja ja nythän meillä
tämä työpanos on hienosti kasvanut sieltä
kaksituhattaviisitoista alkaen, kun on tehty erilaisia
eläkeuudistuksia ja on tehty erilaisia niinku
työmarkkinauudistuksia. Niin.
Toi viisikymppistä ajatkin kelpaa työmarkkinoita.
Niin kyllä juuri näin se on hyvä kyllä kyllä, mutta tota se mikä
mitä meillä on tapahtunut on se, että meillä on noussut ennen
kaikkea siis osa aikatyö, jossa me oltiin erityisen surkeita
verrattuna niinku ruotsiin ja muualle, niin siinä se on
noussut erityisesti koko aikaiset ihmiset työikäisistä
niin ne on siellä. Me ollaan oltu aina korkealla ja
tälläkin hetkellä me ollaan yksi korkealla kuin ruotsi.
Ja se osa aikatyö me oltiin absoluuttisia surkeita, sillä me
ollaan parannettu se kulmakerroin on hyvä, mutta me
ollaan ruotsin alapuolella ja pohjoismaiden alapuolella
selvästi ja hollannin alapuolella.
Elikkä mistä me saadaan lisää nyt sitä elintasoa sieltä
työpanoksesta irti, niin niin tota samalla lisää jengiä edis
tekemään vähän töitä ja siellä on meillä sitä slack näin, mutta
ajattelepa nyt sitten niitä niitä sitten meikäläisiä yli
viisikymppisiä. Jotka sitä jatkaa vähän sitä
työuraa tai tai tuota juuri työttömyydestä, jotka vähän
harjoittelee työntekoa, ne tekevät edes vähän töitä tai
osatyökykyisiä lain pysty edes koko päivää tekemään.
Onko se se porukka josta tulee siihen työtunnilta
mahdollisimman iso arvonlisä se tuottavuus niin ei ole vaan se
on. Se on hyvä julkisen talouden
politiikka ja me saadaan ne pois työttömyysturvasta tai
sosiaaliturvasta töihin edes vähän tekemän tienaa maa osan
palkastaan itse. Mutta tota se että jos me
halutaan sitä elintasosta tuottavuutta niin siihen me
tarvitaan ihan uudet konstit ja siihen me tarvitaan niitä
rakenneuudistuksia jotka jotka saisi meidät niinku
ponnistelemaan enemmän innovoimaan enemmän, yrittämään
enemmän ja siinä tulee sitten me päästään takaisin saman tien
näihin vero kysymyksiin, että miten me mikä on se tapa saada
suomalaiset niin kuin heräämään, että nyt olisi aika niinku
ruveta käärimään hihat. No äkkiseltään tulee just toi
mieleen, että jos sä oot tätä. Hyvin tuottava ihminen ja
yksityisellä sektorilla saat sitä vastaavaa niinku isoa
palkkaa ja sitten tavallaan sun insentiivit.
Vaihtaa vapaa aikaa, viisikymmentäyhdeksän piste. 4%
vapaaaika joo vai vai sitten otat ja otat sitten sen
marginaalin lisäyksen niin tota että.
Saksassa on ilmeinen. Ilmeinen eli tavallaan tää
kaikista tehokkain kaveriporukka pitäisi saada tekemään niinku
muutaman kymppitonnin edessä puolesta lisää töitä ja
ilmiselvästi se tapahtuu laskemalla sitä korkeinta
marginaalivero astetta. Meillä on siis äärimmäisen
jyrkkä progressio. Itse asiassa se alapää siellä on
melko kilpailukykyinen, eli eli tavallaan se työn verotus
prosentti ei pitäisi olla pienemmässä kvartaalissa
ainakaan niinku ongelma. Mutta sitten siellä tulee ne
tulonsiirrot eli eli mites siellä tulonsiirrot tulee
ongelmina. No se se, että miten heti kun
rupeaa vähänkin tienaamaan niin sitten meillä on jyrkkä anti
progressio siellä että että pienenee ne tuet nopeasti kun
ruvetaan tienaamaan ja sitten kun veroprogressio iskee ja
sitten se toisen suuntainen regressio tulee niin tukiin niin
sitten se tavallaan se yhteenlaskettu niin kun.
Marginaalivero tavallaan että että mikä on työ?
Vastaanottamisen marginaalivero, että se menee työttömästä
työlliseksi niin niin sehän tuota on helposti ylikin sen 60%
se on jollain jollain tuota öö yksinhuoltajan lapsiperheille.
Se voi olla 100% että sä et saa yhtään enempää rahaa taskuun
vaikka sä menet töihin kuin sä saisit niistä tuista niin tota
kyllä meillä on sikäli sitä kannustin ongelmaa myöskin
siellä matalassa päässä vaikka se palkka palkkatulon
veroprosentti on silmät. Joo siis tästä voisi ajatella
sellaista, että jos on se veroaste täällä liuoksella ja
sitten tässä on se absoluuttinen kassavirta sille ihmiselle, niin
täällä täällä puolella negatiivisella puolella sieltä
tulee valtiolta ilmaista rahaa sulle ja ja tota sillä on niinku
negatiivinen kanssa ne veroprosentteja sitten täällä
sulla on odottaa se 60 pinnaa täällä ja mutta tavallaan siinä
välissä se ei sun kannata klipata tuolla tulonsiirtojen
saajasta niinku työläiseksi koska se siirtymä on niin raju
vaikka siellä on aika pieni palkan vero koska se menetetty.
Kassavirta siiste tullaan. Tuetuista joo kyllä.
Juuri mutta jos niinku halutaan rakentaa tulonsiirto maailma,
jossa tavallaan on kannustimet ottaa tulonsiirto ja niin niin
tota. Yllättäen?
Ei se nyt. Ottaa bruttotuloista on jonkin
verran siis eroja, mutta sitten nettokassavirta ei ole etteikö
me niinku tulon tasauksen korjatussa kin.
Niissä me ollaan tota maailman niinku top kolmonen suunnilleen.
Joo juu juuri näin. Juuri näin että se tota se sen
nettotulojen lisäys, jonka sä saat työllistymisen työhön
menemisestä. Esimerkiksi on niin pieni ja se
on tuota osa tätä tätä tulonjako umaa ja tulonjaon niin kuin
tasaisuutta että ja sen lisäksi, että meillä on nämä tuloerot sen
verotuksen ja tulonsiirtojen huomioon jälkeen niin kuin
maailman niin kun pienimpiä siellä on nyt joku slovenia ja
jotkut on ehkä alapuolella, mutta tota sen lisäksi meillä
meillä on itse asiassa absoluuttisesti kaikkein pienin
se korrelaatio. Mikä on isän ja pojan tulojen
tai tai vanhemman ja lapsen tulojen välillä, joka siis
kertoo, puhuu ja kertoo tästä american dream että tuota jos
isä on rikas niin tuota. Onko sitten poikakin rikas vai
vai voidaanko ryysyistä rikkauksiin tulla riippumatta
siitä että mikä isä oli ja ja suomessa tämä amerikkalainen
unelma on kaikkein todennäköisin ja helpoin maailmasta tehdä,
koska koska jos mietitään. Ihmisten tulo tulon niin kun
jakaumaa ja sitten niiden lapsia sen jälkeen kun aika kuluu ja
niistäkin tulee samanikäisiä kuin nämä vanhemmat oli
aikoinaan, niin meillä se korrelaatio isän ja pojan tää
äidin ja tyttären välillä on maailman pienin elikkä täällä se
se tota sinä voit todellakin päästä niin kun ryysyistä
rikkauksiin jos haluat mutta se on täällä tietenkin suhteellista
koska tällaisen verotus vie sulta absoluuttinen esseisti ne
rikkaudet pois, mutta siinä tulojakauman suhteessa muihin.
Niin niin tota se ei välitä. Mihinkään ehkä selittää sitä
naapurin katetta ei tarvitse olla, koska kaikki on yksi yksi
köyhiä. Mutta siis mä muistan vielä koko
viime vuosikymmenen niinku oli koko ajan tämä tuloerojen
vääjäämätön kasvu ja aina tehtiin vuosi 9 3 tai joku
niinku helvetin kalevi sorsa säätiön niinku bullshit luku
vertailu homma ja aina aina niinku jotenkin teitä mainittiin
oikein se keskustelu ja kukaan ei ikinä saanut vastaan sanoa
mitään. Se yhtäkkiä yks
mielipidekirjoitusta tähän että se on se tässä niinku vähän
loppunut. Että tavallaan että, mutta
tänään syksynä viimeistä isi olla samainen.
Ja tota organisaatio joka joka julkisti taas eriarvoisuus
juttuja ja vertailee taas niinku vertaile jonnekin vuoteen 90
näitä että voi kamala voi kamala ja kaikki kehitys mitä tapahtui
tapahtui yhdeksänkymmentäluvulla kaksituhattaluvulla on erot
eivät ole menneet minnekään, joka tietenkin edellinen
pääministeri sitten sanoi siihen, että se suomessa
eriarvoisuus onkin tilastojen takana.
No ehkä semmoinen pieni pieni homma, niin onko nyt etla ja eva
niinku saanut nyt vähän tuota tätä tietoa.
Vasemmisto tieto hegemoniaa niinku murrettua että että
teiltäkin lainataan jonkin verran kai tutkimuksiin.
No itse asiassa joo että etelän on niinku tämä vuosi on meidän
media näkyvyydessä niinku paras koskaan, että kyllä me niin kun
ollaan. Me me olemme enemmän näkyvillä
kuin ennen ja tota siinä mielessä tilanne on on ihan
hyvä, mutta kyllähän meillä on siis mediassa.
Media on aina pienemmän puolella ja se tekee sen tavallaan sen.
Ikuisesti sen tilanteen niin että sitten sieltä pienemmän
puolelta otetaan aina useammin niitä kommentteja kuin kun siltä
puolelta, joka oletetaan, että se olisi se.
Se se tota se isompi. Niin ja ja suomessahan on aina
ajatellaan että se yrityssektorin elinkeinoelämä on
se joka voi hyvin ja kansalainen huonosti vaikka me just
aloitettiin tää koko meidän keskustelu siitä, kun se
nimenomaan se yrityssektori on se joka on surkastunut
kotitaloudet voi hyvin. Plus sitten over tonin ikkuna,
joka on termi, joka kuvaa kuinka laajasti suomessa keskustellaan,
niin se on äärimmäisen vasemmisto kulma, että jos
tavallaan kaikki asiantuntijat jotka lainataan aina niitä
jotain niinku vasemmistossa atioiden tota ekonomisteja tai
muita niin tota pitäisi sieltä nyt edes joskus poimia joku
niinku. Mä haluaisin nähdä niinku yksi
artikkelin 3 vuoden aikana ja vaikka niinku fferin käyrästä
tota hesarissa joka ei ole niinku siis sitä koulua että
tota kulmalla sitten tota tämä ja todistettiin tuota ajat
sitten vääräksi mutta tota joo hyvä että niitä tulee.
Liberaali on itse osallistunut pariin kirjaan mutta aika vähän
niitä tota. Mitähän nyt on jenkkien
demokraattinen tasoista tuota niinku co.
Aikaisuutta niin kun suomessa puhutaan saatikka mistään niinku
vähänkään radikaalia niinku liberaalia ajattelusta
talousliberaali ituksesta nyt on.
Mä mä yrittänyt muuten lanseerata että talous oikeisto
olisi niinku hyväksyttävä termi josta ei tule heti niinku natsit
mieleen, että tavallaan se niinku sekin näyttää niinku
pikkaisen muuttuvan sillä että siis just ennen vaaleja niin
kuin jotkut toimittajat kieltäytyivät puhumasta niin kun
oikeisto hallituksesta nyt sentään sitten sanotaan
sellainen melko neutraaliin sävyyn oikeisto hallintolain
josta ei tule heti joku niinku riistaa ja lipa.
Ja siis tää jotenkin. Ihmeellistä mielikuva peliä.
Miten tää niinku lipuu tai tai? Minähän kutsun itseäni
liberaaliksi porvarit tuossa kirjassa ja.
Se porvari on se cop out, että mun mielestä voisin hyvin sanoa,
että talous oikeistolainen niinku tavallaan normalisoida se
käsitteistä semmoisia se kunniaksi tätä järkeväksi
ajatteluksi. Mutta tota, mutta se on tosiaan
tää mustamaalaaminen on tietenkin niin helppo sitten
iske päälle, koska kun se suomessa se sitten että sanoo
että olen jotenkin oikealla tuota ajattelussa.
Niin heti ajatellaan, että se on jotain.
Nyt on jotain väärin tässä kaverissa.
Sehän tekee jotain väärin tai vilunkia ja se on yksi yksi
motivaatio kin tässä mun kirjassa, että vaikka siitä se
ajattelumaailman oikeistolainen, niin siinä ne kaikki väitteet
perustuu tutkimukseen ja jos ei suoraan viitata tuossa, niin mä
lupaan sinne kirjassa, että että jos joku viite jaa puuttumaan
niin soitat niin minä annan sen vitsin sinulle ja pari pari
soittoa on tullut ja mä oon lähettäny viitteet ja mutta,
mutta se siis tai haluan vain tuolla kirjalla.
Omalta osaltaan niinku sanoa sen että että tota siinä ei ole
mitään väärää ne ne perustuu. Silti se tota tutkittuun tietoon
niin että. Sulla on tämmöinen pieni osio
jossa sua lasi hetero do ksista tuota rahapolitiikka kenttää
sitten kyllä. Kyllä tämä rahatalous on yksi
lailla niin kun taloustieteen tota ei nyt ratkaistujen
aiheiden piirissä, mutta kuitenkin tutkimuksen kentässä
ja ei kannata ihan niinku liikaa sieltä valo kentästä mennä sinne
tota vaikka jälki innilla isyyteen ja mulla itsellä on
niinku muutama. Hassu bitcoinin kymmenys eli eli
tätä ymmärrän sen rahajärjestelmän mutta tota ei
kun voisi ajatella että tämä meidän euro mme on niinku ultra
radikaali. Tuota ei klassinen niinku raha
kokeilu joka tulee päättymään huonosti mun dellin raha tää
tota teoriaa vastaan täysin niinku tämmöinen valtion raha
eli se voisi ajatella että me elämme nyt hyvin niinku hetero
do ksessa rakoilua. Mielenkiintoinen tapa ajatella
ja lähestyä tätä asiaa, mutta tietenkin jos.
Jos tota. Ajattelee, että mun dell oli
oikeassa ja se teoria kuvaa täysin niinku että miten.
Asiat pitäisi olla niin kyllähän tää siinä mielessä me olemme.
Joo se on ihan vähän niinku jäljellä, että kyllähän tää
niinku eihän tämä optimaalista ole tämä euromäärä.
Siinä mielessä olemme vähän heterogeenisia kyllä.
Eli eli siis yksittäisillä tota suvereenilla alueella jollain
oma verotusoikeus niin tulisi olla oma markkinaperusteisen
raha niinku se on se tavallaan mun mielestä se valtavirta
käsite ja tää nyt poiketaan tämmöisellä radikaalilla tuota
kokeilulla jossa tota katsotaan miten verotus järjestelmä ja
tulonsiirrot voitaisiin rakentaa.
Siitä huolimatta, että näin ei ole.
Ja eihän se mun mielestä hyvin mene.
Niin joo, aluksi sehän oli niin kun kaikki meni hienosti, mutta
jälkeenpäin on huomattu, että kun se sattui siihen hienon
globalisaation voittokulun aikaan, niin se oli niinku
tyynellä säällä on hirveän helppo olla tota purjehtia,
mutta kyllähän tää niinku ollut aika aika vaikeata tää tää meno
nyt sitten sitten saada finanssikriisistä lähtien että
että tota, mutta mikä on tässä se euron rooli?
Aa niin se onkin hyvä kysymys koska euroon.
Sitähän sanotaan, että se on niinku missä on maailman paras.
Se on maailman paras sääntelyssä.
Mä aloitan kyllä se komissio olisi yksi innokas sääntelemään
vaikka ei olisi euroakaan, että kyllä tässä euroopan unionissa
on muutakin mätää kuin vaan se euro ja ja jos me euro
otettaisiin pois niin kyllä siinä hyötyjä olisi.
Tietenkin me tulisi varsinkin nää paineilma venttiili kuviot
shokissa päästäisiin helpommalla, mutta tuota, mutta
ei se meidän ongelmia silti ratkaisisi, että se se ei ole
se. Yhteisvaluutta se meidän
ongelmiemme ydin. Niin näin se voi olla siis se
EUN verotus tasoon noin 1,5% BKT, stä mikä on niin kun näiden
suomen niinku järkyttävien julkisten kulutusmenojen
rinnalla niin kuin ihan kärpäsen paska ja sitten pikkaisen
velkaannutaan nyt tän tota eteen ja ei kun tota ERVEVMN ja sitten
tän tota virheen rahaston kautta mutta sekin on aika pientä mutta
tota. Just toi ongelma on, että siis
se loppui tulos pitäisi olla niin kuin joko valtio liitto tai
sitten hallitun purkautuminen, että tavallaan se mun mielestä
se on niinku vaan se loogista että 2 tietä mitä tässä voi
tapahtua ja ja kummatkin on sitten aika karuja että ja mä
yritin pohtia sitä joskus tota osallistun tämmöiseen wilsonin
talous kilpailussa pyrittiin löytämään ratkaisun siihen, niin
mä sitten päädyin semmoiseen tota eku 2 mallia joka oli että
pidettäisiin tää euro tämmöisenä niin kuin IMFNSDR.
Tyyppisillä koripalloa, mutta tuota sitten tän digi rahan
uudistuksen myötä niin tota paikallistaso valuutat sinne
takaisin ja mä tätä pitkään rumm utin ja juhana vartiaisen kanssa
väittelin tuolla puheenaiheesta siitä ja mutta nyt mä oon vähän
niinku luovuttanut. Ehkä se loma mun aika on mennyt
jo niin sekaisin ettei niitä enää saa irti mutta mun
viimeinen toivo olisi vielä tätä tässä digi rahaa uudistuksessa
otettaisiin niinku alueellinen tasa siihen rahaa.
Joo no joo mutta tota joo kyllä se varmaan niinku pitkällä
aikavälillä tää liittovaltio tai hajoaminen se.
Ehkä ne on ne jotkut tämmöiset voimat siellä, mutta onhan tässä
nyt aikamoista edistysaskeleita otettu sen finanssikriisin
myötä, että kyllähän näitä on näitä eri erilaisia näitä näitä
tukipaketteja ja ehdollisia ja ehdottomia ja ja.
Järjestelmä on itse asiassa aika hyvin fiksattu.
Ajattelin, että se. Olisi kaatunut niinku moneen
kertaan, mutta se on itse asiassa ollut aika resilientti.
Ja nyt nyt tää viimeisimmät kriisit osoittaa, että miten
resilientti se onkaan ja ja ja ehkä tän kokemuksen perusteella
mä mä. Uskallan jopa väittää mun
kirjassa, että tämä saattaa olla tämmöinen rahaliitto, joka jopa
kestää, mutta tota. Mutta kyllähän näitä mustia
joutsenia tulee vielä tästä eteenkinpäin.
Katsotaan miten meidän käy. Ehkä siinä oli, kun sitä suolaa
sitten jälki innilla. Ja sitten mulla on siis ollut
nekin vielä täällä vieraana, että on semmoinen hyvin
ymmärtäväinen jakso tota lauri holapan kanssa tehtiin siitä
niin tota mä jotenkin tykkään siis tuosta että taseiden pitää
tasetta ja tietyllä tavalla siinä jälki kynsillä se mua
niinku kiehtoo se että ne on niinku mallintanut aika hyvin
sen niinku tavallaan rahajärjestelmän sen
liikepankkien ja keskuspankkien välisenä.
Tilisiirto ina, että se on suunnilleen oikein siinä, mutta
sitten tota siinä mikä on sun kritiikin ydin on että niinku
tavallaan jos siitä sitten mennään pidemmälle että ruvetaan
aloittamaan politiikka suosituksia, että koska ne
taseet tasaa vaikka valtionvelan ja keskuspankin välillä, niin se
ei välttämättä tarkoita sitä, että sitä valtion velkaa
elementtiä voidaan lisätä vaan lisäämällä.
Keskuspankki tota saatavaa sitten toisella puolella.
Kyllä juuri ja ja jos jos tää tässä maailmassa siis tää on
tämmöinen kiva teoreettinen häkkyrä ei siinä mitään, mutta
ajatelkaa nyt maailma jossa. Pankit ei saisi ottaa ollenkaan
niinku lainaa eikä sivuuttaa, vaan olisi nyt siinä mielessä
niinku tämmöinen pelkästään keskuspankin jatke, niin sehän
johtaa sitten sellaisen maailmaan, että sä saat
talouskasvua aina ainoastaan vain ottamalla julkista velkaa
ja ja se se moderni rahateoria on yks yks tämmöinen niinku
sovellus toista jälkeenkin llisyydestä mä sitä vähän tässä
kirjassa ruodin, niin onhan se aika omituista, että siinä
sitten kun ruvetaan sitä rahaa painamaan.
Niin niin siinä käy sitten niin, että se yksityinen sektori koko
ajan pienenee, elikkä heidän ultimate tavoite on kommunismi,
jossa valtio omistaa kaiken, niin tota se mun mielestä
paljastaa sen taustalla olevan virtauksen, että he eivät halua
parempaa maailmaa. Ne haluavat vain kommunismia.
Joo toi on muuten hei freesi tapa ajatella sitten näinhän se
on eli tapahtui tämmöinen pankki säätiölle, että venäjässä tätä
keskuspankki käytännössä hoiti myös yksityisyys
yksityissektorin niinku laina tarpeet että että jos ne
tavallaan on nollasumma sillä että.
Pienennät niin kun liikepankkien niin kun tota erdoganista rahan
tarjontaa niinku poistamalla ne rahan luonti oikeuksia siitä
meillä sen keskus tota valtion kulutukseen kaikki niin sitten
sä menet suunnitelmataloutta jossa myös niinku rahatalous on
niinku tota ja pankkijärjestelmään sitten tota
saatu yksiin rauta hans koihin hyvin menee varmasti joo joo
mutta siis se ensimmäinen liike kun sä niinku derivaatta siirrät
pikkaisen valtion velalla lainaamalla keskuspankilla ja
sehän me kokeiltiin jo 6 että se toimii että sä voit se.
Tavallaan se mua kiehtoo se pienet taseen liikkeen, mutta
just tosiaan tuommoista loogiset joten ihan järkevää miettiä että
se lopputulos on niin kun täysi kommunismi.
Kyllä juuri näin ja me tehtiin tätä kuu että kuitenkin
maailmassa jossa on pankit sai luoda oma raha tai tai että se
raha oikeus oli koko ajan että me ei niin kun siinäkään
mielessä ei ollut mitään niinku modernin rahaa teorian puuhaa
mitä mitä ekp ja ja isot keskuspankit teki.
Tätä nauhoitetaan nyt lakkopäivä, niin ehkä noista
rakennemuutoksista vielä. Niin onhan toikin siis että
tota. Meillä on sattumalta syntynyt
jotain tämmöisiä. Ylös sitten uksia ja täydellisen
tän poliittisten lakkojen niinku tota ei kriminalisoitu ja
oikeuksia ja tavallaan tota hyvin keskittyneet tota
korporaatio järjestelmät. Hyvin iso julkinen sektori.
Hirveä verotus niin niin tota kaikki nää jotenkin otetaan
itseisarvona ja hyvin vähän vertaillaan tämmöistä
poikkitieteellistä edes pohjoismaista asiat miten asiat
on tietenkin tää niinku suomalainen talouskeskustelu
etenkin hyvin sisäänpäin käpertynyt, että katsotaan just
arvoisuus aikasarjoja suomen sisällä, mutta niinku ei sitten
katsota, että jumalauta täällä helvetin köyhiä rikkaita ja
miljonäärejä on vähemmän prosentteina kuin niinku melkein
missään muualla ja jotenkin niinku sitä analyysin muista
maista puuttuu. Jotenkin tässä keskustelussa
täysin, mutta tota olisiko sama pätisi varmaan noihin
rakennemuutoksiin, että tavallaan meillä vaan
yksinkertaisesti ei olla tehty muutos.
Ja mitä muualla on tehty jo ajat sitten?
Ja näinhän se on ja ja tota eihän näistä.
Joo tää on just nää nää lakot niin nää näissähän vastuutetaan
semmoisia uudistuksia jotka muualla on tehty jo ajat sitten
yksi kohdassa mä oon niinku näiden protestoijien kanssa
niinku tavallaan niin kun suuntaa siis samaa mieltä ja se
on yksi uudistus jota hallitus on tehnyt ja ja ja ja näissä
rakenneuudistuksissa että että koska ne sosiaaliturvan
leikkaukset kohdistuu myös työkyvyttömiä.
Niin sillä on. Mun mielestä mennään väärään
suuntaan, että niin kauan kun me ansiosidonnaisia leikataan, niin
se on hyvä, koska ansiosidonnainen
ansiosidonnaisella olevat ovat työkykyisiä, niin ne pääsee
kompensoimaan sitä sosiaaliturvan vähenemistä niin
menemällä töihin. Mutta kun se kohdistuu ihmiseen,
joka on työkyvytön, niin silloin se vaan niin kuin köyhdyttää ja
kuristaa ja sen se sen olisi hallitus voinut tehdä toisin kun
se olisi voinut leikata muualta kuin näiltä sairailta.
Mutta muuten nämä mä kyllä tota yhtään ymmärrän että miksi.
Miksi tässä niinku lakkoilla tässä ei ole mitään siinä
mielessä niin kun oikeita pointteja, mutta kun ehkä ehkä
vaan saavutettujen etujen puolustaminen ja ja tota siitä
kai tässä nyt on kyse, että kun joskus on saatu jotain etuja
niin niistä ei sitten luovuta. En muuta kuin tappele.
Joo ja toikin on siis joku ihmeellinen kollektiivi ismin
yleis edustaminen suomalaisessa, että miksi ei ikinä voisi niinku
yksilön kautta ajatella, että ennen kun pitää olla joku hirmu
jakka kollektiivi. Niinku tekemässä sun puolesta
niinku AY pöydissä sopia sun palkat ja.
Tuota sosiaaliturva. Ja vielä ulko banaanit tietysti
niinku jyrätä ne läpi että täällä jo jotenkin tota jotenkin
liberalismi puuttuu suomesta. Kyllä joo ja esimerkiksi nyt tää
palkan asetan ta niin niin silloin yhdeksänkymmentäluvulla.
Kun ruotsit ja saksat ja tanskassa niin meni meni tota
kohti tätä hajautuneet mpaa systeemiä niin siellä siellä ne
sanonkin että valtio pysykää pois ja näistä palkkaa pöydistä
niin suomessa se jatkui se sama tupo.
Aa kollektiivi ismi siellä, että siellä oli niin kun.
Tuota lähes joka kierroksella. Siellä oli VMN oma edustaja niin
sä palkkaneuvotteluissa. Olipa sitten liittokierros tai
perinteinen tupo, niin meillä on ollut tää kolmikanta tavallaan
niinku siellä palkkakuopassa koko ajan ja ja tavallaan minun
ja tää kauhasen antin teesi etlasta niin on se että se vaan
johti siihen että nämä palkansaajat tai nää
työmarkkinat partit ne eivät oppineet keskustelemaan
keskenään. Siellä oli aina se vm tukemassa
sitten veroratkaisuilla. Muilla näitä näitä palkkasumman
syntymistä, niin tuota nyt me ollaan ehkä tässä tilanteessa,
jossa nyt valtio ei enää halua olla siinä mukana, niin ne eivät
ole oikein pysty osaa keskustella keskenään, kun ei
ole sitä kolmatta osapuolta siinä välissä.
Joo, näin se on jo sitten valtakunnansovittelija.
Parasta on tehty joku ihme ihmeellinen tota yksi ihmisen
fakiiri, joka pitäisi kaikkien niinku.
Tota. Ilman resursseja ilman kysyntä
tarjonta käyrät niinku miksata, että sekin on ihan mielipuolinen
systeemi, että meikä yleissitovuus sekin on niinku
ihan pöljä konsepti joka ei missään muualla että niinku
sattumalta. Ei lakiin, kun meillä ei ole
perustuslakituomioistuinta niinku tavallaan tota nyt sitä
ei saa sieltä pois ja niinku että tämmöinen kollektiivin
oikeus tota edustaa vähemmistön tota puolesta tehdä niin
puolesta sopimuksia ja huonommilla ehdoilla kuin he
itse, niin nyt sitä vähän yritetään poistaa.
Niin sekin on nyt joku ihmisoikeusrikkomus että niinku
jotenkin jotenkin niinku niin luokatonta tää analyysin.
Joo kyllä joo hyvä juttu tota mä ehdottaisin että tosiaan
kannattaa tää matti virtasen että tuota kirjojen ei aki
kangasharjun kirjoittamaan tota talouden ilmestyskirja tätä
lukea mäkään en sieltä löytänyt, löytänyt virheitä ja mennään
tuonne sisäpiirin puolelle. Niin tota pari ideaa yksi oltiin
me oltiin tuolla jos tää näyttää vähän väsyneeltä niin me oltiin
molemmat tuolla pörssiklubin joululounaalla niin sehän on
klassisesti lounas joka. Ei pääty lounasaikaan niin
voitaisiin pohtia tai vaikka pörssiklubin tota.
Traditiota tai sitten jotain muuta mielenkiintoista.
Aihetta no kyllähän tästä pörssiklubi on on tota.
Siitähän voidaan tota ihmetellä ja ja se on absoluuttisesti
rankin lounas jonka vuoden aikana tota käy ja sehän tosiaan
alkaa lounaalla, mutta sittenhän siellä pyttipannua syödään siinä
illalla kun tarpeeksi kauan siitä itse lounasta aikaa.
Että että mennään sisäpiiri puolelle.
Juttelen tästä. Eli tää on nyt suomen niin kun
eliittiin instituutin ja siis mäkin olin lontoossa 13 vuotta
niin siellä oli niinku satoja yksityishaku.
Värejä ravintolaa. Niin tää on sitten meidän
eliitin tota paikkani. Kuulette sieltä vähän lisää,
tulkaa sinne sisäpiirin puolelle ja kiitos vierailustasi.
Kiitos.