No niin, tervetuloa tänne neuvottelija klubiin.
Mulla on paljon tuttuja ja uusi tulokas täällä viisaiden
pöydässä iän macon. Huomenta.
Ja sitten on jotka respect porista.
Kiitos kutsusta. Missä päin sä asut?
Nykyään tampereella muutin sinne suomen henkiseen pääkaupunkiin
tuossa äskettäin takaisin 10 vuotta asuin pois sieltä, mutta
nyt taas sitten manselainen. Joo mulla ei nyt ei ole sitä
tapparaa kippoa. Tässä jaksossa ja heti kun
kiinnitin huomiota että aika siistiä aika siistiä.
Joo ja sitten uutena tulokkaana matias nieminen morjesta.
Hei, hienoa olla täällä. Ootko sä stadilainen?
Olen joo engg idut alttiin idiot.
Tunnistatko tämmöisen sloganin onko?
Onko tuossa suoja jääkiekkoverta?
Löytyykö susta? Sulla on tommoinen erotuomari?
Paita ainakin ei ei. Varsinaisesti, että.
Joo, mutta taidat olla. Ostaa mutta.
Joo, ehkä taidat kuitenkin olla ehdokkaana.
Tai olen helsingissä. Helsingissä joo joo tää on nyt
mä luulen että sun melkein pitäisi niinku päätyä tota
muodostaa Urheilu identiteetti. Mä luulen et se voisi olla
hyödyllistä täällä että tai ainakin leikitellä sen kanssa.
Joo joo mutta tota me ajateltiin että tää sun.
Matias sä oot kunnostautunut. Käsittääkseni olet valmistumassa
opettajaksi tai aivan ja siinä koulutuksen aikana.
Teet laittaa tähän kenttään olosuhteisiin ja ne
kenttäolosuhteet vaihtelee ja kentät on tietysti kouluja ja
oot tehnyt tämmöisen havainnon, että suomalaiset koulut eivät
ole tasalaatuisia. Kerro tästä vähän lisää.
Joo tosiaan avasin syksyllä tän niin kutsutun koulu gtin, että
tällaisen keskustelun näistä x 2 koulusta ja helsingin
lähikouluista missä on toiminut opintojen aikana.
Varsin paljon. Ja tota tää keskustelu roihahti
sitä kautta sitten suureksi, että.
Että siinä käsittelyn varsinkin. Toki integroitumisen ja
maahanmuuton haasteiden ohella, niin tällaista ideologista
kurinpidon ja auktoriteetin välttelyä mihin mä oon törmännyt
juuri näissä s 2 kouluissa helsingissä?
Että että se on. Tullut itselle vastaan
erityisesti. Meneekö se sillain, että jos me
nyt simuloidaan ianin kanssa tiedän sä oot tämmöinen s
kakkonen poika ja mä oon tota tämmöinen kantasuomalainen
poikani ja te olette opettajia siellä toisella puolella niin
sitten tää meidän kuriton kuriton veijari siellä sitten
vaan pyörii ympäri ja puhuu niinku broken, iglesia tai
swahilia ja sitten mä suomalaisena tota skarppaa ja
saan hyviä niin sitten tällä iällä ja annetaan vähän
erikoiskohtelua. Joo tää sinne päin kyllä että
hyvä esimerkki on tää, että minkä muun muassa koneita ivanin
vieraana vähän aikaa sitten ja annoin että että se että.
Pahimmillaan fyysisiä väkivaltaa saatetaan reagoida sillä, että.
Että laitetaan ystävyysvideoita pyörimään oppilaille tai sitten
se leivotaan monikulttuurisuuden ja rikastava moninaisuuden
sisälle, että että tällaisen on törmännyt juuri näissä.
S 2 koulussa helsingissä. Joo eli voisi sanoa, että se
SUOMI toisena kielenä asteikko korreloi tämmöinen tietynlaisen.
Identiteettipelien muodostamiseen, jossa ehkä
sitten siellä askeleeksi kuplalle ollaan.
Ollaan jollakin tavalla niinku vähemmän kurinpidollisia.
Mites jukka sä oot kirjoittanut ainakin aikoinaan semmoisen
kolumnin että kurjaa järjestystä.
Joo siis tota mä näen vähän huolestuttavana tän koulujen
tilanteen tällä hetkellä ja ja nimenomaan sen niin kun.
Kotimaiset siis ainakin nää niinku kantasuomalaiset versus
sitten maahanmuuttajataustaiset lapset niin niin se mitä on
lehdissä saanut lukea mitä kuullut varsinkin PK seudulta
niin on aika huolestuttavaa ja nimenomaan se, että kun kun
tilanteet menee siihen kouluväkivaltaan ei puhuta
kiusaamisesta. Kiusaaminen on sellainen niin
kuin se on uhrien vähättelyä pitää puhua kouluväkivallasta
oikeilla termeillä vai mitä niin siinä vaiheessa kun se menee
väkivallaksi eli elikkä nujakoidaan lyödään toista
niinku sä kerroit aikaisemmin että että.
Koululuokissa on tapeltu ja niinku läpi tunnin, niin eihän
siinä ole mitään järkeä että opettajat ei puutu tällaiseen
vaan katsoo sormien läpi ja sitten selittelee sitä ehkä
enemmän itselleen, mutta myös muille silleen että no nää nyt
on tällainen vähän erilainen kulttuuri.
Suomessa tarvitaan kuria lapset tarvitsee kuria koululuokassa
pitää olla säntillisesti opettajien pitää vaatia sitä ja
se, että että opettajien tää niin kun vaatimustaso on
laskenut, varsinkin näissä kakkosten kohdalla, mikä on ihan
päivänselvää tällä hetkellä niin se tekee eniten hallaa niille
lapsille niille oppilaille. Itselleen, koska heiltä ei
vaadita riittävästi. Tällä hetkellä 15 pinnaa
suomalaisista ysiluokan lopettamista, niin ei osaa lukea
ja kirjoittaa kunnolla, niin se on meillä yhteiskuntana ihan
karmaiseva. Tilat mä kävin sellaista
koululaisen joo se oli suurin piirtein no löysä kurinpito mut
kuitenkaan ei ollut tällaisia niin kun juttuja joista matias
kirjoitti, tuota helsingin uutisten kolumnissaan mä voisin
kysyä sulta matias itse asiat. Olitko itse silloin yksin näistä
tota luokissa ja kun sä olet siellä tota siis opiskelija.
Avustajana pakolliset titteli sulle kun se olisi ollut tota
harjoittelemassa koulussa ollut siis yksin luokassa vai kun joku
toinen opettaja siellä että näin että sä niin kuin totesit näitä
tilanteita. Joo siis opiskeli.
Kun aineenopettajaksi ja todella ja useimmiten olen yksin
luokassa, mutta olen myös tää tilanne mihin viittasin äsken
tuossa niin siinä oli myös muita opettajia paikalla ja kävi muun
muassa rehtori paikalla myös siellä, että.
Mutta se ei auttanut. Vaan hei ei että tota ja se mikä
oli mielenkiintoista tässä tilanteessa.
Mun mielestä evanille sanoin tän saman kanssa oli että kun mä
puhuin erään toisen opettajan kanssa tästä niinku esitin
hänelle huoleen siitä, että että mikä tää tilanne on.
Varsinkin näiden s 2 oppilaiden parissa ja.
Muuten siellä hänen luokassaansa tai luokan opettajalle, niin
niin se mikä oli kaikista hälyttäviä tai oli se, että hän
niin kun. Täysin väheksy nää huolet ja
sanoi että että ei että tää on vaan.
Tää on vaan moninaisuutta ja tätä pitää ymmärtää ja että tää
on tota että että sä oot ihan vanhaa aikainen ja te että ei
tällainen niinku kurinpito ja auktoriteettia että ei niin kun
että hän on tavallaan mulle nauroi siinä että että sä oot
ihan oldschool tai että ei ei tällainen niinku auta missään
että. Voisiko tää olla kielimuuri
ongelma siis mä muistan. Asuin itse lontoossa 13 vuotta
niin mä tuossa tota yksi vaiheessa sitten asuin webissä
joka vähän rauhaton alue. Näin niin tätä sitten taksikuski
siinä sitten. 20 enää selittää miten heidän todellisuudessa
toimii. Kysyitkö sä sitä tai että niin
hän sitten sanoi että poika siinä käy tätä koulua ja sitten
siinä on hyviä ja huonoja puolia, että huono puoli että
laatutaso on vähän huono. Mutta hyvä puoli, että hän on
oppinut tuota tota nää pakistania siellä.
Eli voisiko täällä kielikysymys? Niissä ei ole olemassa
kuvauksissa. Niin siis urdu.
No joo heti heti päästiin tota fakta tsekkaamaan tähän mitä ne
puolet pitää ne puhua sitten siellä tota entisessä intian
osassa. Tai, jota kutsutaan pakistanin.
Sami nyt perusfaktaa. Kuntoon joo.
Joo oppi että mä syytän tätä taksikuskia tähän hän eikä
tiennyt tätä urheilua olemassaolo.
Mutta voisiko tää olla kielikysymys?
Eli tavallaan että että siis ne s 2 suomea ei kovin hyvin
puhuvat niin ne ei pysty kommunikoimaan ja sitten ne
tavallaan kommunikoi fyysisesti. Oireita en en usko siihen itse.
Kyllä mä itsekin näen jotenkin sen niin, että kieli kielestä
riippumatta niin käytöstä käytöstä vaan pitää olla ja ja
koulussa pitää pystyä opettajien vaatimaan lapsilta samaa oli
kieli kotikieli sitten niinku SUOMI tai tai mikä tahansa.
Ja ongelma on lähinnä ehkä just siinä, että kun.
Se on niin helppo antaa periksi. Aivan juuri tämä.
Että jos jos oikeasti on hankalia hankalia lapsia niin
niin mitä sitten oikeasti jos ei vaan jaksa.
Ei vaan jaksa puuttua niihin tappeluihin nujakointiaihin,
huuteluihin, kiroiluihin ja ja näin edelleen, niin se on.
Se on aika surullinen tilanne ja ja kyllä tässä tarvitsisi vähän
niinku siihen palata sinne old schooliin siihen, että vanhat
kunnon käytöstavat ja ei nyt kartta keppiä ehkä käteen, mutta
ei nyt kauas. Siinä suhteessa.
Niin sellainen struktuuri, selkeät säännöt.
Lapset istuu silloin ja viittaa ja näin edelleen.
Me ei aleta niin kun huutelee ja ja heittelemään kamoja ja
varsinkaan nyt jossain taisi olla Twitterissä levisi tää
kysely siitä tehtiin joku gallup lapsille että että mikä on sun
viimeinen vilma merkintä niin siellä joku lapsi sä nyt oot.
Heitin tuolilla äijää, eihän herra jestas tää kuuluu niinku
suomalaiseen kouluun alkuunkaan tällainen meininki ja tää niinku
koulukiusaaminen eli käytännössä koulun väkivalta niin jos ei
siihen tule nollatoleranssia niin eihän se lopu koskaan.
Se on nollatoleranssi on se ainoa vaihtoehto ja riittävän
tiukat toimenpiteet siihen. Sama tien oppilas vaikka 3
viikoksi pois ja nimenomaan niin, että se minkä lautakunnan
kautta vaan opettajille lisää. Valtaa suuri tämä joo.
Kyllä se. On keskeisiä teemoja itsellä
itse asiassa kun ehdokkaana helsingissä, niin juuri tämä
kurinpito kurinpitokeinojen parantaminen että.
Että se, että saataisiin ne toimimaan ja selkeät seuraukset
ja tota se auttaisi varmasti myös tähän kiusaamiseen paljon.
Kyllä ja samalla. Oikeilla jäljillä siinä.
Nimenomaan se, että sitten kiusaaja eli tää väkivalta on
syyllistynyt. Henkilö saa lähtöpassit ja kun
tällä hetkellä kantautuu ympäri Suomea jatkuvasti viestiä siitä,
että tää niin kuin uhri tää kiusattu eli väkivallan kohde
joutuu lähtemään niinku jäämään pois koulusta himaan vaikka
kotikouluun tänään, koska koulussa niinku tulee pataan
niin eihän tässä on niinku mitään jiitä tällaisessa
meiningissä. Mutta moi kiva kun on ollu aivan
hampaaton ja. Niin ei se kiva koulu
hankkeessa, kun hän ei ollut. Yhtään mitään hyötyä?
Ei. Sancho sua, että siis onko
todellakin nyt pitää mennä jonkun lautakunnan kautta että
pitää niin kun potkaistaan oppilas pois koulusta tai jopa
niinku väliaikaisesti pariksi viikoksi tai jotain?
Siis miksi koulu ei voi päättää tällaisesta tai niilontilaisen
korvan tai kuulostaa aivan niin kun absurdilta.
Myös helsinkiläisen korvaa, että että se on tosi moni tahoinen ja
polveileva prosessi ja sitä byrokratiaa pitäisi kärsiä siitä
kyllä, että se olisi enemmän koulujen.
Koulujen päätettävissään entistä jouhevammin, että sitten
saataisiin se pelote vaikute toimimaan ja tota.
Onko tässä nyt siis voitko sä nimetä ne pahimmat alueet missä
missä niinku sun? Havaintojen.
Onko mä kirjoitan ylös tänne? No muun muassa tää mistä iivonen
kanssa puhuttiin, niin tää pukeminen koulussa ja mä oon
itse toiminut myös ja sanotaan näin, että nää helsingin niin
kun. Monikulttuuriset alueet niin
järjestetään siellä. On tullut vastaan näitä ilmiöitä
että. Ja jos tää syystä näitä tietyn
henkisiä opettajia on kasaantunut juuri näihin.
Kouluihin onhan ne vaan luovuttanut.
Mä luulen kanssa. Niin vai onko niillä ideologiaa?
Kyllä mä uskon siihen ideologiaan kanssa.
Että että tota että ei jos nyt sanotaan niin vaikka täällä
etelä helsingin missä missä on myös toiminut niin ei täällä ole
tullut samalla tavalla näitä kukkahattu tätejä ja setiä
vastaan jostain syystä että. Että se on mielenkiintoista.
Joo missä missä määrin niin kun puuttuvatko muiden lasten
vanhemmat tällaisiin tilanteisiin kun on vaikka
väkivaltaa ja noita ongelmia luokalla ja sitten siis siis
niiden lasten vanhemmat jotka jotka eivät eivät häiritse muita
oppilaita. Miten ne reagoi tähän, että jos
lapsi kertoo, että tänään luokalla oli vaikkapa tuolille
heittämistä ja näin. No moni on varmasti huolissaan
kyllä ja muuhun itsenikin ollut yhteydessä kun sen jälkeen kun
avasin keskustelun syksyllä ne on tullut paljon
yksityisviestejä mikä on troija rohkaisevaa.
Että tota samalla hälyttävää, että kun ymmärtänyt sen että
miten levinnyt tää ongelma on. Mutta toki näiden vanhempien
kädet on aika sidotut siihen mitä se koulussa.
Tapahtuu niin, ei ne opitaan puheille.
Sanoi että mitä, mitä helvettiä täällä tapahtuu.
Meidän meidän koulussa ei mene. Ja jos menee.
Niin väitetään. Niin aivan.
Tässä on tietysti tätä voi tutkia sosiologisesti ja yks
maailman kuuluisimmista sosiologista.
Jonatan hind on kirjoittanut tämmöisen ahdistunut sukupolvien
ja mä tein siitä tuplaajakson tuo futucastin.
Vetään isak raution ja mikko alasaarelan kanssa.
Niin niin siinähän tässä hintin kirjassa analysoidaan tätä
ahdistuneisuuden kautta ja sieltä löydetään tää kännykkä
löydetään niinku hyvin vahvaksi selvittäjäksi ei pelkästään ne
tiktok ja apit vaan niinku ihan ihan se älypuhelin.
Olisiko tässä perään? Varmasti on ja ja ja tota jos
puhutaan näistä väkivallanteoista mitä koulussa
nyt on ja vapaa ajalla sitten taas koulun jälkeen tapahtunut
niin yhteistä niille on aika usein se että ne kuvataan ja ne
jaetaan. Snäpissä eli eli siinä mielessä
niinku jos ei haetaan nyt sitä että kännykkä mädättää aivot ja
mitä kaikkea niinku voidaan voidaan jatkaa siitä myöhemmin.
Mutta mutta siis se ei ole yksistään se laite ja se että on
se some mihinkä levittää omille kavereille niitä
väkivaltavideoita nimenomaan kun pannaan pannaan tota
kantasuomalainen kahdeksanvuotias nuolemaan
kymmenvuotiaan maahanmuuttajan lapsen kenkiä, niin sehän
tehdään vaan sen takia, että se saadaan kuvattua videolle ja
painetaan sinne snäppiin. Levisi ihan valtavasti tuossa
kun aikaiset somessa. Mutta kyllä mä niinku
ratkaisuita tarvitaan tähän aivan.
Joo, eikö tässä ole hallitus tuomassa sitä kännykkäkieltoa ja
sitten osittain se sitten. Sekään ihan se on ihan
naurettavia juttuja. Jotenkin menee lainsäädännön
käynyt. Miksi opettajat ei voi vaan
niinku takavarikoita kännykästä kukalla?
Ehkä se on sama kokonaisuus tässä, että ei uskalleta ei
uskalleta puuttua väkivaltaan ei uskalleta puuttua kännyköihin.
Pitää olla laki toki niinku väkivaltahan ei mikään lakikaan
tietenkin mahdollista. Niin kyllä mä luulen että toi
siis se kuri ei vaan toimi varsinkin jos sä oot tuota.
Minusta mikä se oli se sun sana kukkahattu täti niin ethän sä
lähde siellä tota niinku fyysisesti hakemaan mitään
kännyköitä kieltää sä tota yrität puhua kauniisti ja sitten
kauhistunut kun sanat ei ei niinku ratkaisekaan tätä
ongelmaa. Lisätä itse asiassa tuohon mitä
kysyit aikaisemmin vielä tähän aluekysymykseen niin se, että
mun mielestä ivanin kanssa puhui tästä samasta, että että mä
uskon kanssa että siihen vaikuttaa se tähän eriytymiseen
osittain, että minkä takia vaikka täällä on etelä
helsingissä ei ole tullut vastaan näitä samoja asioita.
Niin ikävä kyllä on se, että täällä tiedetään se, että kotona
ollaan järjestetään jättejä ja tota toki muuallakin, mutta
täällä tiedetään koulussa se, että että vanhemmat on hyvin
mukana lapsen koulunkäynnissä ja tiedetään että.
Että että he edustaa aika homogeenistä ryhmää siinä
mielessä, että että seurataan tarkasti koulunkäyntiä ja näin,
että sitten opettajalle ei jää mahdollisuutta.
Tällaiseen haastatteluun kun tietää se, että niinku dutch
flyer. Tää on itse aika tärkeä tää
kodin vastuu. Sitä pitäisi korostaa, koska
eihän se lapsi itse päätä loppujen lopuksi mitä se tekee
vaan se malli tulee kotoa. Se on hirveän surullista, koska
sitten muualla missä saattaa tulla vaihtelevista taustoista
nuoria ja näin niin se koulun merkitys olisi erittäin suuri,
että sitten jos siellä on tällaisia viherpiipertäjä
opettajina jotka ei niin kun. Kykene toimimaan auktoriteettina
tai pitää kuria niin. Joo, pystyyköhän tässä tää ianin
kanssa tuossa edellisessä neuvottelupö?
Mitä keskusteltiin tästä gt aikuisten integraatiosta niin
jos tavallaan sen s 2 lapsen vanhemmat ei ole integroitunut,
ei puhu suomea, niillä ei ole sosiaalisia verkostoja niihin
muihin vanhempiin. Ehkä ei edes synttäri kekkereitä
niiden kanssa niin niin tavallaan ei ne sitten sitten
tule ehkä sinne tota opettajan kanssa keskustelee
vanhempainiltaan eikä luo sitten sitä tätä yhteisöllisyyttä, joka
loisi sitä painetta pistää jälkikasvunsa kuriin kautta
auttamaan sitä pärjäämään elämässä osana yhteisöä ja
olisiko tää niinku ehkä kieliä? Myös.
No mä mietin joo varmasti on että mä en tiedä niinku voi
tästä matkasta jota paremmin niin mua kiinnostaa erityisesti
tää ess kakkososa asiaa, että niin kuin mun eikö se ole vähän
niin kun harhaanjohtavaa tota etiketti että varmaan niin kun
valtaosa noi noista edes kakkoslevy on syntynyt suomessa
mä veikkaisin ja niinku mä puhun että koko ikänsä suomea jollakin
niinku tasolle että jotenkin tää on tiedä mikä se on niin kun
kana on muna mutta siis että niin kun syntyykö tää ohjelma
nyt mä kuulostan viherpiipertäjä.
Siis nytkö tää ongelma osittain siitä, että niin kun että
pannaan että ylipäänsä että että pannaan tää edes kakkos niin kun
etikettiin noin lapsille että eikö voi?
Miksei on edes olemassa että niin kun jos jos lapsi on
syntynyt suomessa niin miksi? Miksi on että semmoinen ehkä kun
status joo. Niin ja tähän oikeastaan tähän
samaan kokonaisuuteen pitää muistaa se, että niinku valtaosa
ylivoimainen valtaosa näistä s kakkosen lapsista on niinku
täysin normaali ihan ei ilman mitään käytöshäiriöitä muita,
mutta nyt ehkä just puhutaan siitä, että mitä siellä
kouluissa niinku luokissa tapahtuu, mutta ihan samaa
mieltä siitä, että mitä leimaa ei saa.
Istuttaa identiteettipoliittinen ongelma että.
Siitä on identiteetistä on haittaa, koska se on myös
kirous. Eli sä oot nyt sitten tässä 2
ehkä sitten niinku kahti tähdet ajattelee että niitä pitää
niinku positiivisesti diskriminointia antaa vaikka
parempia arvosanoja tai jotenkin antaa niille erityisolosuhteet
tai antaa niiden olla rauhassa, mutta sitten negatiivisesti
ajatellaan saat sitten se niinku sä oot se s kakkonen ja sulla on
sen ryhmänominaisuudet vaikka etkä ole niinku universaali
yksilö. Että pitää myös kompa tai
olekaan siinä mitään aikaisemmin sanoit että että miten helppoa
se on. Antaa vaan periksi, että sehän
on paljon helpompaa. Tällaisella aikuisella tota sen
sijaan että hän toimisi auktoriteettina ja vaatisi
tiettyjä asioita kaikilta oppilaita, niin se on helpompaa
lepoa. Ne asiat rikastavat
monikulttuurin tai ihanan moninaisuuden sisälle, että kun
se että. Odottaisi tiettyjä asioita,
seuraisi oppilaita ja tarvittaessa antaa sanktioita.
Mä juttelin tästä niinku uutenavuotena.
Meillä oli vieraana yksi tota opettajaa, jolla oli myös s 2
oppilaita ja sitten yks tota moni kaveri niin hän sanoi että
Urheilu ratkaisu eli ne urheilukoulubeja ja sitten ne
vanhemmat sinne mukaan lapset mukaan että.
Tämmöisetllisyyttä. Syyllisyyttä eli eli sitten
siinä tavallaan sitten syntyy sekä niinku vanhempien et
tällaisten kanssa yhteisö ja ja siitä se niinku rakentuu se
tavallaan yksi tekeminen. Ja.
Aivan ja tässä varmaan niinku tää sama asiakokonaisuus se,
että jos jos vanhemmat linnoittautui sinne kotiin niin
ei niitä sosiaalisen verkoston mitä äsken mainitsinkin tuossa
niin niin ehkä sitten se kotonakaan ei olla ihan niin.
Tiedätkö kartalla siitä että mitä tapahtuu ja se lapsi jos ei
lapsella ole kuria kotona hän saa tehdä mitä haluaa, niin ehkä
se periytyi sitten sinne kouluunkin se maailma että että
hän heittää nyt vaikka sitten kirjalla opettaa ja jos siltä
tuntuu olipa hauskaa haha ja jos se opettaja ei siihen reagoikaan
vaan niinku vähän nuhtelee, älä nyt enää heitä kirjalla, niin
niin. Ei tässä ole niinku tää menee
vaan pahempaan suuntaan koko ajan ja äsken tuossa mainittiin
hyvin tää periksi antaminen plus sitten se että niitä arvosanoja
niin puolustusministeri antti Häkkänen jokunen aika sitten.
Olisiko ollut vuosi pari sitten niin mun mielestä puhui aika
hyvin tästä samasta aiheesta. Häkkänen totesi, että armo
vitosia ei pitäisi antaa ja oli oli sitä mieltä vahvasti, että
niinku pitäisi jättää voimakkaammin luokalle niin mun
on tosi helppo allekirjoittaa se eli jos sä et aidosti selviä
siitä luokasta vaikka sitten vitosesta ja.
Oikeasti sun arvosana pitäisi olla nelosia eikä niitä armon
vitosia oli sitten taustalla niinku s kakkonen tai muuta
vaikka kantasuomalainen, mutta jos ei vaan osaa niin ei pitäisi
päästää seuraavalle luokalle että rohkeammin vaan jättää
luokalle silloin kun mä olin koulussa aikanaan 300 vuotta
sitten niin silloin jätettiin luokalle jos ei ollut tarpeeksi
hyvä ja sitten opiskeltiin ne asiat uudestaan ja sitten
mentiin eteenpäin ja kun päästiin ysiltä niin oltiin
valmiita siihen lukioon eikä niin kuin nyt että 15 pinnaa jos
on lukee ja kirjoittaa kunnolla niin tässä on sellainen
ryhtiliikkeen paikka kyllä nyt havaittavissa.
Ja yksi mikä tässä vielä vielä tota täytyy ottaa puheeksi niin.
Inkluusio suomalaisissa kouluissa valtavan suuri virhe,
että kaikki ne niin kun haaste haasteellisimmat oppilaat
painettiin sinne muiden sekaan, että se oli muka niinku hyvä
juttu ja tää oli taas vähän sellaista niinku kukkahattutäti
meininkiä niin nyt sitten ne lapset jotka tarvitsee erityistä
tukea, niin ne saa sitä erityistä tukea kyllä, mutta ne
on siellä muiden joukossa, jolloin esimerkiksi tiedän
pirkanmaalta tapaukseen, jossa lapsella on korva nää suojien
peltorit mukana koulussa, että hän pystyy niinku keskittymään.
Kuulosta. Niin eikö?
Se on varmaan täällä ihan sama juttu.
Että tarviiko se takaisin ja inkluusio jonkkaan niin päästään
eteenpäin. Inkluusio se on itsellä tuttu
aihe kanssa, niin haluaisin itse ehkä korostaa vielä sen, että
että sen kohdalla. Pitäisi mun mielestä tehdä ero
myös siinä, että että se on eri asia, että jos oppilaalla on
vaikka. Tällaisella erityisen tuen
oppilaille, jos hänellä on vaikka lievää.
Oppimishäiriö tai autismia tai jotain, niin hän saattaa olla
hyvin. Etelä silti määrätyissä
asioissa. Se saattaa hyvinkin
onnistuneesti pysyä siellä mukana että, mutta sitten taas
se on täysin eri asia, että jos oppilas vaikka aiheuttaa
fyysistä vaaraa muille siellä tunneilla tai.
Toimii väkivaltaisesti, että kyllä sitten pitää pystyä niin
kun sijoittaa hänet jonnekin sopivampaan ympäristöön.
Tarkoitukselle. Joo aivan.
No mutta sitten jos mietitään vähän laajempaa
kulttuuriympäristö tota ympäristöä tän ympäriltä, niin
meillä on jengiytyminen. Siitä on tullut tämmöinen kirja
ja ja tavallaan siinä. Sitten, eihän meillä ole
katujengejä suomessa. Mutta verkkaan sitten yksi
havainto oli, että me ollaan niinku siinä me ollaan sitten
universaalisti suomalaista syyllisiä niihin katujengejä,
että se ei olekaan niinku tavallaan tämmöinen.
Niin kun. Tämän niinku katujengien ja
niinku luovan kulttuurin ongelma vaan suomalaisen yleisön ongelma
ja ja toi toi sitten voisi liittyä tähän eli samoin kuin
vankilat luovat lisää rikollisuutta, koska siellä
rikolliset keskenään jengiytyvät niin niin tämmöinen niinku
kuplaunut koululaitos jossa sitten on on tota huono huono
kulttuuri, joka ihan noi varastelu ja väkivaltaailua
väkivaltaa niin niin saattaa aiheuttaa kasvualusta
jengiytymisen. Mitäs mieltä te olette tasan
tästä aihepiiristä? Kyllä tuossa voi perään olla
ihan hyvin, että siinä kun pannaan tarkistukselle.
Koko joukko lapsia, jotka muutenkin hakkaa tuolla luokassa
toisiaan, niin kyllä siellä pitäisi olla sitten niinku
sosionomien sijaan ja opettajien sijaisia pitäisi niinku
vartijoita paikalla. Niin kun nyt jo muutenkin
tarvittaisiin koulussa vartijoita, mutta ihan vinha
perä tuossa, että jos te pannaan samaan jengiin niin niin mitä
siellä sitten suunnitellaan että leikataanko toi k kauppa tuossa
tänä iltana vai mitä että? Niin eli tässä siis tietysti
voidaan niin kun puuttua tavallaan valvonnalla ja
totalitarismia tähän, mutta sitten on sitten se
inkluusioreitti siis se Urheilu kaikki pelaa tätä jalkapalloa ja
luodaan ne yhteisöt ja ne yhteiset suomalaiset tai humanit
tai terveet arvot ja ja tavallaan niinku viedään se
fokus siitä pahasta siihen niin kuin johonkin yhdistävään
hyvään. Se olisi nyt ainakin hyvä
ratkaisu mun. Mielestä yksi ratkaisu on niinku
vähän vähän tuohon ehkä viitaten, niin sellainen pehmeä
ratkaisu on jopo luokat mä en nyt muista oliko se joustavan
perusopetuksen luokka. Mikä tällainen sellaisia aika
pieniä ryhmiä, yksi opettaja. Olisiko se nyt kymmenkunta lasta
jos äkkipäätään muistelemaan niin.
Erittäin hyvä ratkaisu. Kaikki on vähän niinku
kodinomaisessa tunnelmassa siellä ja kaikki etenee
opinnoissaan ja näin edelleen, mutta ne on samaan aikaan.
Ne on pois sieltä niinku muiden. Keskusta on siis nyt käytössä.
Niin mä pidän tota hyvänä ratkaisuna.
Toki se on veronmaksajille kalliimpi ratkaisu, mutta
uskoisin että tää jopa luokkamalli tuo sellaisia niin
kun. Mitä sanotaan
yhteiskuntakelpoisia nuoria jotka pääsee töihin.
Ehkä tulee yrittäjiä ja näin edelleen, niin koska sehän on
meidän kaikkien tavoite tällä hetkellä meidän pitäisi saada
kaikesta koulusta pääsemistä, niin kaikista nuorista pitäisi
tulla toimiva osa meidän yhteiskuntaa, jossa he kantaa
vastuuta työnteolla siitä omasta menestyksestään.
Ei voi olla oikeuksia. Jos ei ole vastuita, niin meidän
pitäisi kaikin keinoin pyrkiä ikään kuin se segregaatio siinä
mielessä estämään, ettei tule sitä aikuisten ryhmää, joka on
koulupudokkaita. Sitten kokonaan tukien varassa
ja. No mites tää tätä ruotsin malli
jossa siis tota tietysti tätä paikallista askosta on ollut
moninkertaisesti enemmän kuin meillä, niin tavallaan se
graduation riitti ei olekaan peruskoulusta tai lukiosta läpi
pääseminen vaan pääsetkö sä tota vaikka dispatch rullia niin eli
tavallaan se on se graduaatio eli se niinku jengiytti
tietynlaiseen tätä korkeakouluun, niin tätähän
meillä ei suomessa ei ole vielä päässyt muodostumaan.
Vielä puuta. Niin, mutta tota miten sitä
voisi niin pitää? Tietysti tuhota nää
organisaatiot en ennen kuin niistä tulee instituutioita.
Se on varmaan yksi ratkaisu. Niin ruotsissahan varoitettiin
jo mitä 15 20 vuotta sitten tästä mihinkä siellä ollaan nyt
menty ja ja siellä oli oli käytännössä.
Poliitikko tuli täysin kädettömiä niin kuin estämään
sitä sitä kehitystä. Siellä vaan naiivin
sinisilmäisesti katsottiin, että monikulttuurisuus on niinku
hieno asia ja ja tota ei puututa näihin epäkohtiin.
Nyt mitä siellä varmaan yksi paljon pommeja kun jossain
irakissa nykypäivänä, että siis joka paikassa räjähtelee ja
tapetaan ihmisiä, mutta kun tää olisi ollut estettävissä silloin
2 15 20 vuotta sitten ruotsissakin ei vaan haluttu
tehdä mitään. Esiteinin ja rikosvastuun
tuominen jollakin edellytyksellä, että jos se on
niinku järjestäytyneen rikollisuuden yhteydessä, niin
se voisi olla yks yks tota ratkaisu, että ei tavallaan ole
tämmöistä niinku täydellistä. Suojaa suojaa.
Sitten jos sä toimit vaan niin kun tota rikollisliigan niinku
apupoikana. Sitähän sitä oikeastaan niin kun
ikärajan on pakko suomessa laskee jossain vaiheessa ei se
ei se ei se voi mennä niin, että tuolla katsotaan nykykelloa että
OK sä oot vielä tän ikäinen. Nyt sä voit vielä leikata tuon
salentosta ja käydä puukottamassa jotain, että ensi
viikolla et enää voi. Ei, ei me nykyisellä mallilla ei
voi edetä. Tää voisi olla hyvin keskeistä
myös tän kiusaamisen ehkäisyn suhteen, että just nää
selkeämmät seuraukset että. Ihmettelen, että hallitus ei ole
vielä tätä lähtenyt työstämään. Toki heillä on paljon muutakin,
mutta. Miten tota on että
tulevaisuudessa? On tää koululaitos niin tota sä
oot ansiokkaasti puhunut nyt siitä, että ainakaan englannista
ei saisi tulla niin kun semmoista niin kun
itsestäänselvää track joka loisi sen englannin klaanin suomeen.
Eli eli siis tota se on tietyllä tavalla vähän jengiä analogia
eli se niinku se vähän niin kun se annetaan.
Rahaa mutta on annetaan. Levitä niin sitten se yhtäkkiä
ja tota valtaa valtaa nää rakenteet eli eli suomen ja
ruotsin. Niin tätä löytyisikö tässä
tällainen ulkopuolisin silmin tästä tätä näistä ilmiöistä
jotain? Tai no siis ylipäätänsä.
Siis mä teen sellaisen sun kysymykseen, että ylipäänsä tää
kun puhutaan niin kuin kurinpidosta ja niin kuin
ryhtiliike. Mutta mua ei ihmetytä kun
aikuisten maailmassa suomessa ei ole kurinpitoa.
Eikö ollut ryhtiliikettä että suomen niinku aikuisten
yhteiskunta on niin leppoisa ja niin lepsuja niin eli kukaan ei
halua pitää piirtää mistä niin kuin säännöistä kaikki tekee
aika aika niin kun kaikki mitä haluaa ja niin kun en halua olla
niin jäykkiä. Mutta siis siis ollaan aina
niinku totuttu siihen, että että Suomi on tosi niin kun
autoritäärinen niin kun uskovainen mä
auktoriteettiuskoinen maa mutta on johonkin kadonnut johonkin.
Siis mä en usko että siis jotenkin alk.
Joka on niinku molemmista päistä, että säkin niin kun
enemmän niinku kumpi tuo niinku lastenmaailma myös aikuisten
maailmaa. Koska direktio oikeus kunnia.
Kyllä juuri näin. Juuri näin.
Mut no esimerkiksi just näyttää niin kun aikuisten
maahanmuuttajien kielipolitiikka, joka on mun
lempiaihe että siinä ei ole mitään, että että nuolla on vaan
tota englanninkielisten tätä ja maahanmuuttajan takauksia, koska
me olemme englannin kielisiä. Ei kuvata tiktok videolle
kuitenkin. Joo olisin, mutta siis näin
viranomaiset tekee, koska se on monikulttuurisuutta.
Ja siis Helsinki varsinkin Helsinki on just noita pahimpia
tota englannin ylivallan. Järjestäjä.
Mutta joo, että siis mua ihmetyttää tää, että kun
aikuisten maailmasta puuttuu mun mielestä suomalaisesta aikuisten
ja yhteiskunnasta puuttuu tää kurinpito.
Kielikysymys on mielenkiintoinen.
Mihin viittasit niin mä oon itse sitä mieltä, että tietenkin
suomalaisuuden liiton jäsenenä ja muutenkin että suomen kielen
niinku asemaa pitäisi parantaa ja ja ylläpitää kun englantia
tulee jatkuvasti joka paikasta. Mä ymmärrän sen, että että tota
yrityksissä on aika usein nykyään englanti on niinku
työkielenä jo, koska kansainvälisyys, kulttuuri,
globaali, markkina ja näin edelleen, mutta että pitäisi
säilyttää sitä suomen kieltä ja arvostaa sitä.
Suomen kieltä niin mitä sä oot tuolta irlannista tulleena niin
mitä mieltä sä oot ihan tästä. Katso edellinen jakso tätä
neuvottelut klubi ja siellä on paljon vastauksia.
Mä en halua niinku kaapata aihetta.
Mutta siis siis huono että että mä oon siis suomalaiset juovat
englantiin ja itse suomalaisen kulttuurin itsensä juttu ja mä
haluaisin vielä palata siis tän esi kakkosen tota ess kakkos
asiaan että siis. Mutta millä perusteella sitten
nämä lapset saavat tähän tota edes kakkosta tää statuksen ja
vaikuttaakseen aina tosi huonosti, niin kun oppilaan tota
koulumenestykseen, koska mä oon sellaisia valituksia itse niin
kun maahanmuutto taustoja niin kun entiseltä koululaisilta että
ei se se vaikuttaa huonosti, heidän vaikkapa yliopistoon
pääsemiseen. Joo.
No kyllä mä oon itse myös huomannut, että se hyvinkin
vaihteli vaihtelevin perustein. Saattaa tulla se s 2 status,
että että tota todella ihmeellisen perustein välillä
että että tota en sanoisi että se suoraan.
Aiheuttaa niinku huonoa statusta vai tai huonoa suoriutumista,
että selvästi se, että jos opettaja sitten sen seurauksena
suhtautuu. Niin kun.
Kyseenalaisesti tähän. Niinku opettamiseen, niin se on
sitten sitten ongelmallista että.
Että jos sen seurauksena opettamisesta niin kun.
Lähtee kaikki kunnianhimo, niin toki se on ongelma että.
Yksi mikä tuli tuosta mieleen, mikä voisi olla kun saamme
maarit noi pehmeät keinot, niin miten saataisiin
maahanmuuttajataustaisia lapsia? Ehkä niinku paremmin.
Integroitumaan ja ja niin kuin käyttäytymään myös koulussa
niin. Ehkä se varhaiskasvatus eli
päiväkotivuodet voisi olla se, että saataisiin kaikki mukaan
päiväkoteihin, koska varhaiskasvatuksessa sitten
suomenkieli tulisi tutummaksi oppimiseen.
Ehkä aikaisemmin. Sitten tota suomalaiset tavat,
suomalainen kulttuuri, kaikki nää ehkä vähän sitä
auktoriteettiakin sitten jo päiväkodissa ja ja sitten ennen
kaikkea niinku tunnetaitoja, jotka on nykyään aika tärkeä osa
varhaiskasvatusta, niin jotenkin tää niin kun se että hakataan
tuolla heitellään tuolla ja koululuokissa, yläasteella ja
muuta niin. Ehkä siinä on tunnetaito
taidoissa voi olla vähän haasteita, niin olisiko yksi
keino se, että pyrittäisiin saamaan mahdollisimman paljon
niin kuin maahanmuuttajataustaisia ja
varhaiskasvatukseen mukaan, niin ei se ole ainakaan huono varmaan
olisi. Siis toihan on käsittääkseni
krist. Eli se tuota halusi sen
kotihoidon tuen säilyttää joka joka sitten ylläpitää siis sitä
tota kotihoidon tuen tuen tota myötä sitten tätä, että ainakin
tietty porukka pitää ne lapset kotona sen sijasta että ne
viedään sitten tuonne meidän ihanaan DDR laiseen tota
päiväkotiin. Tuota tota aivo kestäviksi,
mutta tota kyllähän se niinku SUOMI suomen pedagogiset
menetelmät siellä päiväkodissa lienee niin kuin aika hyvin ja.
Siellä on kovatasoisia osaajia kyllä.
Ja mä nyt joskus aina mietin, että pitäisikö sielläkin olla
vähän diversiteettiä, että joskus aikoinaan ajattelette
kaikki tämmöiset montessori. Ja muuta niin ihan kauheata
kuraa, mutta en mä oikeastaan tutkinut tätä, että onko sulla
itse asiassa tästä mielipidettä, että tuoda monimuotoisuutta
suomen? Kouluissa ei olekaan vielä tää
oli erittäin hyvä pointti, että näin myös vapautettaisiin vaikka
äidit työmarkkinoille ja vältettäisiin se, että he olisi.
Kodin vankeina siellä tota erillään suomalaisesta
yhteiskunnasta. Mutta pitäisikö siis
ruotsissahan sitten taas on myös tota yksityisiä kouluja ja
sitten ehkä siellä lasketaan rimaa.
Sitten jossain tapauksessa vielä enemmän vähän niinku rahaa
vastaan tai luodaan omia niinku vähän outoja kuplia että mä en
tiedä onko siis koulujärjestelmän niin kun
kaupallistaminen tai vapauttaminen?
Olisiko se huono vai hyvä asia? No kyllä mä näkisin parempana
ratkaisuna sen, että puututtaisiin näihin ongelmiin
mitä on peruskoulussa ja niin kun laitettaisiin se toimimaan.
Kaikilta osin. Että se että sitten osa koulusta
tulisi hyväkseen osa sitten niinku.
Olisi niinku villa ensi yhä, että niin mä voisin niin
kestävänä sitä ainakaan. Joo siis tästä joskus puhuttiin
gent prikaationa, että tavallaan kun sulla on niitä levottomia
alueita ja sitten kun hinnat nousee ja että tavallaan ne
hyvät ihmiset tuota muuttavat niillekin, niin sitten ne
tavallaan täällä hyvyydessään tai keskinkertaisuuden tai
universaaleja parantavat tuota tämän huonojen alueiden haavat
imemällä niin tota tota oireilevat vähemmistöt sitten
siihen tätä borg tyylisesti massaansa ja tota tää tää
tietyllä tavalla. Voi toimiakin tämmöinen
genericikaatio mutta mutta tota ainakin siis suomessa.
Just tää identiteettipolitiikan niinku haitallisuus on että
hyväksytään liikaa sitä kuplautuminen hyvässä ja
pahassa. Eli ei sekään.
Ole hyvä että sulla on niinku niin kuin tavallaan eliittipla
joka sitten siellä menee hyvin että tota en tiedä mikä nyt
voisi olla. Joku semmoinen semmoinen tota
Strömsön tuota alue jossa on vaan täysin menestyviä ja tuota
suomenruotsalaisia niin ei sekään nyt ole niin kuin hyvä
asia, että kyllä sekin tarvitsisi gentriikaatio.
Niin mä luulen että kaikki alueet OK täällä etelä
helsingissä tietenkin vähän toisenlainen tilanne ja ehkä
jostain strömsössä Vaasan westerbacka.
By the way on sieltä kotoisin niin tota tota.
Mutta se, että sitä kuria kouluun ja että oppilaalta
aletaan vaatia enemmän, niin mä luulen, että aika moni suomen
alue siis hangostaivalla on on on sellaista että.
Jos se olisi paikallaan vähän, ehkä ehkä vaatia enemmän ja
lopettaa ne sääliviäiset myös niiltä kantasuomalaisilta, että
jos ei osaa niin sitten vaan pitää käydä koulua vuosi
pidempään. Mitenköhän se menee muuten
tuolla pohjoisessa voisi hypätä tähän tota mitä tässä muuten on
tapahtunut niin maailman toisiksi kuuluisin
jalkapalloilija lionel messin jälkeen tietysti tää ronaldo
kävi lomailemassa tuolla tota Pohjois suomessa ja sieltä tuli
niinku aivan fantastisen hienoa propagandakuvausta täydellinen.
Juontoja ja tota sä ronaldon ät pakilta se näytti musta ei
niinku sixpack ei riitä että siellä sitten menossa tota
avantoon ja ja ja tota mutta sitten tätä onnistuttu löytämään
että eihän se nyt osaa noudateta oli oli tallusteli siellä
lastensa ja vaimonsa kanssa ladulla iän onko tää laturaivo
juttu? Siis siis jos mä oon nyt oikein,
siis se on ollut semmoinen niinku some laturaivo voitaisiin
niitä somekommentoivat pahoittaneet mieltään, että että
on tullut sillä kävelyllä ladulle, että joo, ei kai nyt
yksi niin kun ulkomaalainen turisti niin kuin öö niin kuin
pilaa koko meidän hieno hieno tota hiihto
hiihtomieskulttuuria. Osaatko sä murtsikka hiihtoa?
Joo. Suomessa tilaa ei.
Ei ole vielä sattunut riittävästi lunta Lohjalla, että
mä pääsisin vielä. Mulla on tätä.
Mä mä mä puhun nyt englantia. Ikävä kyllä täällä
suomenkielessä ohjelmassa pilaan sun vibat, mutta tota.
Päältäni eli eli tota. Cross country skiing is only
funny in every näre country. Tää oli paha.
Siis siis nyt nyt nyt näkyy että se olisi 5 lasten.
Se on joo tää. Joo, mutta siis mikä oli tässä
ilmiössä kyse, että nimenomaan että kaikki ovat pohtineet
miltään siitä, että haluat laadulla ja sitten muut
pahoittaa mieltään siitä, että muut pahoitti miltään vai vai
mikä oli tässäkin kysymys on. Oikeastaan hyvin suomalainen
ilmiö eli tota ensin saadaan tämmöistä niinku massiivista
positiivista julkisuutta ja sitten paheksutaan tätä ja
sitten paheksutaan sitä että paheksutaan sitä, että ehkä ne
julkkarit huomaa, että me paheksutaan jotain tämmöistä
niinku niin täydellistä ilmiö kuin ronaldo on tuota
valoilmiöitä Pohjois SUOMI. Kuva on hyvin se suomalaista
mentaliteettia. Toi toi tilanne, että siis eihän
me oltaisi millään. Siis SUOMI ei rahalla olisi
ikipäivänä saanut tuollaista matkailumainos.
Se on varmaan siis kymmenissä ellei sadoissa tuhansissa tiktok
videoissa ja Twitter päivityksessä.
Me muuten puhut twitteristä ja x sen verran old school niin.
Jos mä heitän heitän hatusta, että 200 miljoonaa ihmistä
vähintään ellei ellei niinku puoli miljardia tai miljardia
ihmistä tietää nyt että ronaldo kävi suomessa, että se oli
maailman hienoin paikka lappi niin tota miksi siitä pitää
hakea sitten että mutta sä kävelet laadulla se käveli
ladulla niin miksi? Joo, toisaalta sekin voisi olla.
En tiedä sanoo seijan tuota. Saanko mä sanoa ulkopuolisille?
Onko se suomalainen sitten enää ulkopuolinen?
Siis mikä tän macart on nyt siis esittänyt sun kysymys.
Eli eli mun eli tavallaan että saadaan sitä sekin on jännää,
että meillä on tämä oma normisto.
Kukaan ei tiedä tai niillä on tämmöinen latu jos ei kävellä
että onpa eksoottista että se voisi olla tällainen niinku
siellä sitten englannissa vaan niinku eksoottisen jännää niillä
on joku tämmöinen laturaivojuttu vähän niinku kalsari käännyttää
jotain että mutta siellä. Tota ainakin missä mä käyn
joskus lomalla siellä tota lapissa tota kiilopäällä on joko
niinku 100 m välein on tällaisia englanninkielisiä kylttejä että
no walking on the sky track numero google maps.
Se on sellaisia, että on hyvin selkeäksi niin kuin tehty, että
ei saa kävellä ladulla, että ei se ole sielläkään mitään.
Oonko mä vaikka siinä on kun tuhansia tuhansia ulkomaalaisia
joka talvi. Mutta tää oli pakko keksiä.
Joku negatiivinen. Tiedätkö tuostakin upeista
upeista uutisista? Mutta mitenkähän se menee?
Siis tossa on niin keskusteltu. Muuten siis tulkaa ihmiset
tuonne facebookin neuvottelijat ryhmään facebook slash groups
kautta neuvottelijat niin siellä tällä hetkellä esimerkiksi
keskustellaan tästä kun kiinteistörahastot on on
suljettu nää. Eli eli tota niitä ei saa
lunastaa ja ja tota osahan niistä on sitten tota ympäri
Suomea ja sitten keskustellaan muun muassa tuota sanna Marinin
yhtiökumppanin tuulia. Pitkäsen tuota ilmoituksesta
siirtyä brittiläisen rahastoillekiin nauttia tony
blair instituutiosta sen sijasta, että hän on sanna
Marinin tota yhtiökumppanin tai yhtiön toimitusjohtajana eli
tämmöinen väliaine siinä, mutta Pohjois SUOMI, että jos on vähän
tämmöinen kausitalous, sinne tullaan tota tuodaan sitten tota
työn tilapäistä. Hakijoita täyttämään tän niinku
talvipesä käyttöön. Mitenkähän siellä ne niinku
kouluyhteisö muodostuu? Onko sulla tästä niinku
näkemystä? No piti just aikaisemmin sanoa
että sä tuossa, että mä oon käsittänyt ihan monestakin
lähteestä sen, että se on selvästi ero PK niinku tän
koulujen tilanteen suhteen, niin PK seudun Helsinki muun muassa
verrattuna sitten vaikka pohjanmaahan.
Jos mä itse oon yhteyksiä sinne, että että kyllä tää näkyy että
tää PK seudulla on varsinkin tää ongelma ja samoin rohkenen
väittää että. Että näissä opettajissa on
tuolla maakunnissa enemmän vielä tällaisia.
Niin kun. Sopivassa suhteessa vanhan
vanhan tota mallin mukaisia paikkoja jotka.
Vielä usko auktoriteettiin ja kurinpitoon, että.
Mutta mitenkähän me pystytään? Siis tämmöinen vähän niinku
matkalaukkuyhteiskunta pitää kasassa, että vaikka etelästä
tai muistakin maista tulee tilapäisiä työntekijöitä, joilla
ei välttämättä ole niinku koulutustarvetta lapsille siellä
pohjoisessa. Ja nythän meillä on rakennettu
modulaarisia koulujakin jopa sillä että tota että on
semmoinen niin kun yks pääomasijoittajan omistajayhtiö
joka niinku rakentaa modulaarisiatiloja ja koulutkin
on semmoisia että niitä ei kannata välttämättä niinku ihan
peruskiven saakka niinku betonoidaan johonkin koska noi.
Populaation määrät pienenee, niin on semmoisia, että niitä
voidaan niinku siirrellä paikasta toiseen, että että
mitenkähän niinku tää yhteiskunta pystyy juurtumaan
tämmöisessä että ihmisten pitää niinku monimutkaisesti elää tai
olla etätöissä tai tai tota mahdollisesti jopa eri maista
tulla tekemään töitä. Nomadi yhteiskunta.
Vähän eli eli mä en tiedä tota onko tätä
opettajankoulutuslaitoksen pohdittu yhtään tätä
yhteiskunnan niinku rakennemuutosta.
Mm on aika laaja kysymys. Mä mietin siinä mielessä, että
mistä niin kulmasta lähestyisi sitä nyt tässä.
Että niin eli eli siis pienemmät ikäluokat noissa tota ruuhkassa
ulkopuolella ja sitten toisaalta siellä on niinku kasvua tän
turismin ja muun muun. Tota esimerkiksi Pirkanmaalla ei
ole sen ottaa niinku esimerkiksi tässä Tampereen ja
ympäristökunnat, niin siellä nää viipalekoulut niin sanotut
siirtokelpoiset koulut on ihan ihan tota arkipäivää.
Elikkä jos joku vanha koulu on vähän homeessa ja se pitää
purkaa niin sinne helposti laitetaan sitten viipale.
Koulu koska tiedetään että koulu sellaiset tehdään siis sellaista
moduuleista ihan tarpeen mukaan sinne saadaan just sellaiset
luokat kun halutaan ja just niin sen kokoinen kun halutaan ja
sitten kun sitä koulua ei ehkä 10 vuoden päästä enää tarvita,
koska oppilasmäärät pienenee niin sitten se voidaan iskeä ne
palat irti ja rekan lavalle ja viedä toiseen paikkaan, niin tää
on kyllä todella kätevääkin siinä mielessä, että
kasvukeskuksissa tietenkin tarvitaan niinku
kivijalkakouluja. Mutta jos esimerkiksi tuossa
mainittiin just tää lappi ja sinne tulee kausityöntekijöitä
ja näin jos yhtäkkiä vaikka kiilopäälle tarvittaisiin nyt
koulu. Tuskin tarvitaan, mutta jos
tarvittaisiin. Joo ei ole.
Mutta rekalla sinne saataisiin muutama sekalaisesti kamaa ja ja
tota mä nyt tää kausityöntekijää puoli mullakin tota tuttu ja
lähti itse asiassa tota pirkanmaalta meni nyt taas
talveksi tuonne Lappiin töihin niin lapset mukana niin en tiedä
nyt mitä mitä he käy mitä koulua, mutta pitäisi varmaan
kysyä, mutta olettaisin että siellä ihan normaalia
paikallista koulua käyvät nyt tän ikään kuin kevääseen saakka.
Kouluun joka päivä. Niinku me hiihdettiin koko
lapsuuskesät talven. Mulla oli vielä.
Lentelee joo. Joo, mutta tota otetaan nyt
tähän sitten vielä tämmöinen elevation eli siis pisa tulokset
eli eli siis nehän ovat niinku laskemassa ja ja siis se mun
mielestä on tämmöinen niin kun ilmiselvästi tästä niinku
homogeenisesta tota universaali kulttuurin rapautumisesta
johtuvaan sivuilmiö eli tätä kun aikaisemmin on helppoa kun
kaikki puhuu suomea tai kapeasti ruotsia ei, ei ollut hirveästi
värjää tietoa siinä niin niin tavallaan nää niinku hännät ei
ei päässyt leviämään. Vielä tavallaan huonossa päässä
ja nyt kun sitten tota on tätä kieli variaatioita ja huonoa
osaamista, niin ilmiselvästi sitten sieltä tulee niitä
huonoja oppimis mitattuja tuloksia, jotka sitten
väistämättä tiputtaa tätä kisatuloksia.
Ja niin kauan kun tavallaan tää kieli pirstaleisuus on niinku
fakta ja silleen voit tehdä mitään niin niin tää tää tulee
jatkumaan ja se tuloksia niinku laskee.
Olisiko tää niinku teoria mahdollinen selitys?
Niin kyllä se kuulostaa ihan tutulta.
Itsekin tähän myös kyllä samoin. Tietyt muutokset mitä on
koulumaailmassa tehty tää digi humppa mikä on yltynyt tosi
vahvaksi ja toki myös juuri tää kurinpidon.
Tarkoituksellinen vähentäminen niin on myös taustalla, että.
Mä oon tuosta siis fyysinen paperikirja selluloosasta
tehtynä niin kuin lisää aivokapasiteettia ja teoriasta
kyllä eri mieltä. Eli siis kyllähän siis
esimerkiksi itse käytän tota kaikkia näitä tekoälyympäristöjä
koko ajan ja tavallaan tuntuisi oudolta.
Koulua itse kaikki paperilla. Kävin kyllä, kävin kävin ja
jouduin itse päättelemään tyhmien kirjojen niinku lisäksi
miten asiat oikeasti menee monessa tilanteessa, koska ne
oli huonosti selitetty. Mutta tota tässä tilanteessa
jossa se voit tota. Digitaalisesti käyttää tämmöistä
spring partnerien tuntuu todella oudolta, että se selluloosa
paperilappu nyt olisi joku autuaaksi tekevä asia.
Se on ehkä sen niinku huomion horisontin tän sonatan hintin
älypuhelin tabletti riippuvuuden kannalta niinku merkittävää,
että se tavallaan luo mahdollisuuden ruveta
surffailemaan jotain muuta. Eli se keskittyminen siihen
tylsään paperikirja, jossa ei ole niitä hyperlinkkejä niin
niin pakottaa sun huomion luomaan tämmöistä
keskittymiskykyä, mutta itsessään se se mun mielestä ei
oo mikään, ei taikaisin ne se paperikirja.
Yksi, mikä on varmaan tosi tärkeä juttu tuossa pisa
tulosten heikkenemisestä on myös just mitä on aikaisemminkin
viitattiin. Tässä ne on sen vaatimustason
lasku ihan yleisesti. Että taas viittaan siihen
saaliiseen, mutta kun jos ei koulussa vaadita tarpeeksi niin
ei tarvitse oppiakaan tarpeeksi ja se näkyy.
Totta kai pisa tuloksissa sitten kun lapset ei sitten osaakaan ja
tää siis esikoulusta ihan niinku koko sen koulun portaan.
Tää tällä hetkellähän niin kun suurimman laskun on tapahtunut
tuolla toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa kun
käydään ehkä 2 3 päivää viikosta koulussa ja loput hengaillaan
tuo ostareilla ja että kyllä se on niinku ei lupaa tällä
hetkellä. Kyllä tää suomen koulumaailma
kauhean hyvä meidän yhteiskunnan tulevaisuudelle.
Ja pisa tulokset on oikeastaan vaan sellainen, niin kun oire
siitä ensin ensioire siitä, että nyt pitäisi jotain tehdä ja
sellainen ryhtiliike tuonne koulumaailmaan ja ja pitää
vaatia enemmän. Tässä olisi myös hyvä lisätä.
Ehkä vielä se, että kun oli puhetta tästä asiaksi oppilaasta
aikaisemmin ja auktoriteetista ja muista niin.
Hyvä huomio on myös se, että että monet näistä oppilaista
jotka tulee niinku s 2 taustasta niin saattaa olla tottuneet myös
kotona siihen, että että on hyvinkin vaikka isä tai näin on
hyvinkin vahva auktoriteetti ja se saattaa olla suuri hämmennys,
että sitten kun he tulevat niinku kouluun että sitten
siellä on jo niin kun. Jotain runotyttöjä ja runopoikia
vastassa, jotka niin kun ei anna mitään seurauksia mistään.
Ja he huomaa sen, että ahaa että täällä saa tehdä mitä mitä
tahansa ja ei ole niin kun ei ole mitään struktuuria ja mitä
seurauksia. Niin se voi olla myös yksi kulma
tähän. Kyllä kyllä ja yksi ihan.
Saatava ristiriita, mikä tulee siitä?
Että. Jos mä jatkan tätä samaa
kokonaisuutta niin mun mielestä yksi niinku vähän ehkä uutena
aiheena niin niin sellainen. Viittasit aikaisemmin yksi
kirjoitukseen, minkä aikana blogiin tein ja ja tota lapset
tarvitsee pettymyksiä meidän aikuisten tehtävä ja opettajien
on tuottaa lapsille pettymyksiä, jotta nää lapset osaisi sitten
aikuisenakin käsitellä niitä pettymyksiä.
Ei niin että että jatkuvasti lapset elää kuin pumpulissa ja
ja se kirjoitus. Miksi mä sen aikanaan tein?
Se sai alkunsa siitä, kun jossain koulussa oli peruttu
hiihtokilpailu, koska ei haluttu että joku voittaa ja joku häviää
koska ne häviää että pettyy niin jos ei lapsena.
Opi käsittelemään pettymyksiä ja vastoinkäymisiä niin
herranjestas sitten kun menee inttiin tai ekaan duunipaikkaan
tai vaikka tota lukioon, niin sitten kun se ensimmäiset niinku
oikein tosielämän pettymykset tulee niin otetaan vaikka
tyttöystävä jättää niin sieltä 3 viikoksi saikulle siitä kun sun
pää menee sekaisin niin niin ihan en ole asiantuntija.
Mutta esimerkiksi Sinkkonen, jari Sinkkonen asiantuntija on
niinku puhunut tästä samasta aihepiiristä ja mä oon itse
päätellyt niin näistä kaikista lukemistani teksteistä että.
Että myös mielenterveysongelmien yleistyminen johtuu pitkälti
siitä, että ei olla lapsena opittu niihin pettymyksiin,
koska vanhemmat haluaa välttää kaikin keinoin, että meidän
pirkko liisa. Että känny.
Ja sitten jos tuli paha. Mieli just näin niin aidosti kun
lapset oppisi käsittelee niitä omia tunteitaan, pettymyksiä ja
näin edelleen, niin sitten ne ei menisi ehkä rikki sitten kun ne
tulee kenkää tai tai tyttöystävä jättää tai niin edelleen.
Ja myös työllisyyttä eli. Tavallaan se on tää.
Käytännössä kännykästä tilaa. No pistäpä tuosta.
Mulla on siis mulla on siis 2 kouluikäistä lasta on liiankin
tuttu aihe niin niin. Mä en pysty pistämään niitä 10
minuutiksi istumaan penkille että istut tässä 10 minuuttia
tekemättä. Mitään ei ole mahdollista.
Niin jopa elokuvan katsominen tuntuu olevan niinku aika.
Ylipäänsä rangaistusta, mutta että tää on aito ongelma.
Se että ei kestetä tylsyyttä. Että kestääkö suomalaiset
aikuiset nykyään tylsyyttä? Ei.
Ei välttämättä. Mobiililaitteet on siihen syynä.
Mutta siis mä haluan korostaa jälkiä, mutta suomalaiset
aikuisetkaan eivät, eivät, eivät kestä mitään pettymyksestä
ronaldo kävelykadulla. Mä mä näkisin, että me se mitä
me tehdään täällä niin kun aiheuttaa keskittymiskyvyn
paluuta, koska monet ihmiset menee ulos vaikka kävelemään
ladulle tai tota hiihtämään. Älkää kävelkö.
Ladulla, mutta ne kuuntelee meitä ja ne on sitten 50
minuuttia ainakin jonkinlaisessa keskittyneidentilassa.
OK, se on vähän keinotekoista. Meilläkin on toivottavasti vähän
virikkeitä ja hauskaa menoa ja ihmiset tykkää, mutta se on
kuitenkin niinku keskittymisharjoitus eli pystyin
kuuntelemaan 50 minuuttia yksi asiaa eli tota mä sanon että me
ollaan täällä veljet tuota keskittyneinä asuja.
Joo ja näihin sanoihin, niin tosiaan me ollaan ollut jotka
respect, n macon ja matias nieminen ja me nyt mennään tuota
sisäpiirin puolelle ja tämmöisen teette yhtään tähän
valmistautunut. Mutta i ainahan on niinku vähän
niin kuin roman schatz tai tota nill hardwick.
Mä en tiedä muistatteko? Kun näytöllä.
Ja eli tavallaan niinku tämmöinen.
Mun mielestä tässä olisi herkullista, että iän niistä
tulisi semmoinen niinku uusi. Tavallaan siis näiden tyyppien
tapainen niinku mä en halua sitä.
Garcia ja niinku luoda sulle ulkopuolisuuden tunnetta, mutta
käytä sitä niinku voimavarana. Mä käytän itse tätä julkisuuteen
hyväksi koko ajan, joten. Mutta mentäisiin tonne
sisäpiirin puoleen vähän herkuttelemaan, että tota.
Olisiko sinulla semmoinen positio ja ja tota jos olisi
niin mimmoinen se olisi ja muistellaan näitä nill harbinin
ja tuota roman schatzin tuota tuota näki ulkopuolisen näkijän
kokijan koki niinku nimenomaan suomen kielellä suomen
yhteiskunnasta. Kävisikö tää hyvät herrat?
Mulla käy hienoa ja kun ne otti tänne saakka katsonut tai
kuunnellut niin laittakaahan kanava.
Tilaukseen. Kiitoksia.
Kiitos.