Voisi miettiä, että miten ihmisiä saadaan?
Ylös sieltä köyhyydestä eikä näillä tulonsiirroilla ja
progressiivisella verotuksella pidetä niitä siellä köyhyydessä
me aina lähdetään ensimmäisenä liikkeelle siitä, että mitä saa
tehdä mitä ei saa tehdä eikä keskustella niistä
mahdollisuuksista. Pääomien lukitusvaikutus.
Ainakin se on parempi kuin pääomien tuhoamista.
On on. No niin, tervetuloa tänne
neuvottelija kanavalle. Me ollaan vieraana patrick
itaniemi morjesta. Hyvää päivää.
Kiva olla täällä tänään. Hienoa ja tota.
Nää sun helsingin sanomien kesäkoulunnit on herättänyt
ansaittua huomiota ja mun mielestä tää on pääsääntöisesti
täyttä asiaa niin tota mun mielestä suorastaan huvittavaa,
että jotkut on kokenut ne suorastaan vaarallisena.
Mitä sä siihen sanot? No.
Tietysti mä ymmärrän, että kun suomessa tai siis sanoin
iltalehteä sillä tavalla, että jos suomessa poikkeaa
konsensusyhteiskunnan tendenssi niin heti heti tulee huutoa,
että ymmärrän että nämä ovat poikkeavia mielipiteitä
suomalaisesta keskustelusta noin yleensä niin on ihan
ymmärrettävää, että näistä tulee tulee hiukan sanomista, mutta
mutta, että seison kyllä sanojeni takana.
Joo aloitetaan tästä tota ensimmäisestä tai oikeastaan
toisesta, että. Pienet tuloerot ylläpitävät
köyhyyttä. Onko se köyhyys vähän ehkä tota
liian raju keskinkertaisuutta? Voisitko hyväksyä tämmöisen
bodauksen vai pidättäydytkö tässä köyhyydessä?
No otsikot ovat aina aina tota otsikoita, että että enemmänkin
se teksti sitten määrää sen, että että mitä siellä oikeasti
sanotaan ja ilman muuta mun teesi on se, että että
tuloeroista keskusteleminen on. Epäoleellista nähdäkseni
suomessa on niin pienet tuloerot ja jos ne lähtevät kasvuun niin
niin meidän pitää hyväksyä se ja ja tota tuloeroista
keskusteleminen on hiukan tyhmää.
Suomessahan OECDN arvion mukaan tasataan verop progressiivisella
verotuksella ja tulonsiirroilla. Meidän tuloeroja maailman
eniten. Niin jos tästä nyt hiukan
progressiota. Aika madalletaan.
No mä haluaisin poistaa kokonaan progression ja vähän näitä
tehottomia tulonsiirtoja katsotaan niin ei mene nyt ihan
hirveän huonolla tolalla senkään jälkeen olla.
Joo ja siis mun mielestä on ihan absurdia puhuu tuloerojen tota
kehityksestä kun meillä tosiaan tää tuloerojen tasauksen jälkeen
niin gini on tosiaan myös niinku siellä aina niinku maailman
matalin tai sitten tota vähintäänkin top kolmosessa eli
se niinku se on sitten yks hailee että onko se joku niinku
prosentin 10. sitten menee ylös tai alas.
Mutta tästäkin annetaan niinku vertaamalla vuoteen
yhdeksänkymmentäkolme aina niinku sorsa säätiö onnistuu
tekemään jonkun otsikon yksi. Eli siis mun mielestä on täysin
fakta eli tuloerot on tasoittunut ihan niinku minimiin
ja sitten tätä, mutta tässä ekassa tai tässä kolumnissa mun
mielestä tärkeä pointti, että tota ei kiinnitä mitään huomiota
elinkaareen, että se oli tästä oikealla vielä.
No me käytiin siinä tämmöistä opintorahaesimerkkejä, että jos
jos tota opintorahaa nostetaan niin se itse asiassa.
Kaikki ihmisen tulot koko elämänsä aikana.
Siis elinkaaritulot niin elinkaari tuloerot lähtevät
kasvuun. Jos opintorahaa nostetaan, miksi
opiskelu keskimäärin ennustaa korkeampaa työllisyyttä,
korkeampaa palkkaa, korkea korkeampia ansioita ja ja ja
tuloja, jolloin sitten tota elinkaari tuloerot lähtevät
kasvuun? Sen sijaan, että me.
Ehdottomasti tulonsiirron. Meillähän siis 70% meidän
kaikista tulonsiirroista menee keskiluokalta, keskiluokalle ja
jännittävästi rahaa katoaa sitten siinä hallintoon, eli
voitaisiin joskus keskustella siitä, että onko nää kaikki
tulonsiirrot todella niin tehokkaita että ne kannattaa
käyttää verottajalle ja valtion kautta ja sitten jakaa ne
takaisin. Vai saataisiinko me vähän tähän
niinku tämmöistä elinkaariajattelua että ihminen
itse itselleen säästää ja sitten voi sieltä.
Pahan päivän varalle jos tulee paha päivä niin sitten voi niitä
siellä käyttää. Joo ja siis tämmöinen niin kun
henkilökohtainen tase ajattelu puuttuu täysin, että mä oon itse
esimerkiksi koko elämäni ajatellut, että mulla on
nettovarallisuus positio ja sitten mulla on joku nettohinta
human capital positio ja molempia.
Mä yritän niinku nostaa ja joskus tota tän netto
varallisuus positio voi hieman jopa niinku laskea jos se mun
human capital potentiaalia nousee että näin yksinkertaista
se on. Just näin ja sitten pakko vielä
sanoa tästä keskustelusta se, että mitä me myöskin kirjoitin
sinne kolumniin. Että joskus voitaisiin
keskustella siitä, että miten me saadaan ihmisille lisää työtä,
lisää niitä tuloja, lisää sitä varallisuutta, joilla niitä
laskuja sitten maksetaan, eikä siitä miten tätä nykyistä
voidaan jakaa uudestaan ja uudestaan ja lisää lisää.
Eli nyt se, että että kun myöskin kirjoitin siinä
kolumnissa, että laskuja ei makseta pienillä tuloeroista.
Ne laskut maksetaan euroilla, niitä ei makseta pienillä
tuloeroihin. Sen takia tuloerot se on
jonkinlainen indikaattori. Kyllä mä sen myönnän, mutta
mutta se ei niin kuin pienet tuloerot eivät ratkaise ihmisiä
pois sieltä köyhyydestä voisi miettiä, että miten ihmisiä
saadaan. Ylös sieltä köyhyydestä eikä
näillä tulonsiirroilla ja progressiivisella verotuksella
pidetä niitä siellä köyhyydessä. Joo ja tää oli ehkä sitten tässä
kolumnissa yksi pointtikin, että tavallaan tää tulonsiirtojattelu
tähtää niin kuin semmoiseen niinku pysyvään liukuhihnaa
ainetta annettiin tietyt tuota. Parempi tulokset, jotka
jatkuvasti siirtää paikalleen jämähtäneen tota joukolle sitten
rahaa ja tää on niinku epäterve tai ajattelua vähän molempiin
suuntiin. Ja mun mielestä se on äärettömän
surullista. Jos me yhteiskuntana niinku
tuomitaan ihmisiä köyhyyteen. Eihän me kaikkia tuomitaan.
Muistaakseni 70% pienimmän tulodesign ihmisistä 5 vuoden
sisällä nousee sinne ylöspäin tulo desiin eleissä, niin tästä
pitää myöskin keskustella että. Kuinka nopeasti ihmiset nousevat
köyhyydestä vai tuomitaanko me yhteiskuntana epäterveitä
tulonsiirroilla ja epäterveet verotuksella?
Ihmiset sinne köyhyyteen, koska ihmiset reagoivat aina
kannustimiin. Mähän en ikinä syytä ihmisiä.
Vaan mä syytän järjestelmää jotka kannustaa kannustaa
tietynlaiseen käyttäytymiseen. Joo ja siis tää tiliä ajattelu
mun mielestä siis tota just tää ei tää elinkaaren ymmärtäminen
että tota mulla olikin väisänen täällä joskus alkuaikana
vierailla niin hän sitten tykkää heitellä tämmöisiä
knoppikysymyksiä. Hän sitten kysyä että sami
missään tota. Suomen köyhimmät tuota
postinumeroalueet ja sitten hän sanoi, että yksi näistä tää oli
tosiaan otaniemi otaniemi tota, koska siellä on opiskelijoita,
mutta eihän ne sitten tota köyhiä millään mittapuulla
pullat ne on nimenomaan tekemässä sitä huvin tai siis
henkisen pääoman investointia siellä ja ja tota sen vuoksi
tinkivät mahdollisesti niin kun he hyvin hetkellisesti
tuloistaan. Ja välillä voisi suomessa
myöskin mennä niiden lukujen sisälle, että mitä siellä niinku
oikeasti. Tapahtuu niin ja sitten
vasemmistoa. Dokumentti tässä oli ihan hyvä
tässä sun kolumnissa, että tavallaan, että näitäkö.
Tulevaisuuden diplomi insinööreistä ja nyt sitten
välttämättä vasemmistolaiset kokevat niin kun sorron
sankareina, että että tavallaan että halutaan niin kuin tukea.
Mutta tota siis yli elinkaaren niillä on sitten vaan pysyvästi
paremmat olosuhteet kun tota muilla, koska ne saavat myös
opiskeluaikansa sitten tota mahdollisesti elää asumistuen
kanssa ja niin poispäin niin tavallaan tää niinku
vasemmistokulmasta tää niin tuntuu vähän pöljältä.
Kyllä. Ja no jos aletaan puhua
opiskelemisesta niin suomessahan on siis poikkeuksellisen.
Anteliasta anteliasjärjestelmäopiskelijat
meillä on opintoraha. Sitten meillä on tota
asumistuki. Meillä on ateria tuki.
Meillä on maksuttomat opinnot. Että myöskin korkeakouluissa
sitten meillä on tota. Opintolainan valtion takaus sen
lisäksi meillä jos valmistut korkeakoulusta ajoissa, niin
valtio maksaa 40% sun opintolainasta, joten meillä on
niinku todella paljon näitä erilaisia järjestelmiä ja
tulonsiirtoja. Miten me opiskelijoita tuetaan
ja musta on vähän huolestuttavaa, jos tästäkään ei
saa suomessa keskustella, että myöskin opiskelijat voisivat
käydä töissä. Joo ja sitten se on tavallaan
että. Ja sitten jos sulla on nyt ei
pitkään opiskella ihminen joka menee heti töihin ja
mahdollisesti hyväpalkkaisen tohon, niin se tavallaan niinku
ihan suoraan subventoi sille kaverille joka sitten tää
päättääkin tätä sijoittaa henkisen pääomansa ja tota tässä
sitten tää ensimmäinen joka tekee enemmän töitä ja
verotuloja ja tässä virtaa itselleenkin niin tota hän
sitten maksaa enemmän tästä kuormasta kuin se joka sitten
panostaa investointina enempään. Ei se välttämättä nyt ihan
väärin ole, mutta se on kuitenkin sitten tavallaan.
Valinta siis silleen että tää että ainakin se on mahdollista
olla menemättä töihin tän systeemin perusteella ainakin
muutaman vuoden nizzasta. Sitä niinku tavallaan
investointi aikaa pidemmäksi, kun sä ehkä muuten tekisit.
Totta kai eikä syytetä näitä ihmisiä, koska meillä on
edelleenkin kyse on järjestelmästä rationaalinen.
Ihminenhän ottaa järjestelmästä kaiken hyödyn irti mitä lähtee,
joten ei ei ei ikinä me oikeistolaiset sorruta siihen,
että syytämme ihmisiä vaan syytetään sitä järjestelmää joka
sitten ajaa ihmisiä. Tietynlaiselle
käyttäytymisvaikutuksia. Näin se on ja sitten tota
itsekin kun sitten menin lontooseen saatu aina niinku
hirmuisen ilmaisen tota pääoman, niin jossa sitten oli pienempi
vero, niin tavallaan olisi ollut aika karua jos mä olisin jäänyt
sinne. Tavallaan sitten suomen
systeemin kannalta, että mä olisin kaapannut muutaman sanan
ton niin tota hieman capitalia lähtenyt sinne ja tavallaan ei
mitään packia tullut. Tuota onneksi systeemille mä
tulin takaisin kuitenkin tienaamaan tänne tota veroja,
mutta siinä on vähän semmoinenkin, että tää
insentiivi on vähän semmoinen että kouluttaudutaan ja sitten
lähdetään tätä kun. Kulut on katettu niin niinku
lähdetään pois, niin sitäkin on hyvä miettiä.
Pienenevät ikäluokat niin ei ole mitään varaa niinku sieltä
tiputella ihmisiä ja sitten ehkä viimeinen kela niin toi elina
valtonen oli vieraana niin hän oli tää tätä perustiliä
ajattelua, että tavallaan että se pystyy sitten niin kun itse
näkemään sen tavallaan balanssin.
Sosiaalitilat balanssin ja sieltä tekemään talletuksia ja
nostoja, niin se sitten toisi näkyväksi tän niinku elinkaaren
aika hyvin. Just näin.
Ja ja kun ihmiset itse näkevät sen, että että miten tää
järjestelmä toimii, niin silloin se on läpinäkyvä, avoin
demokraattinen ja ja tota ne kannustivaikutukset.
Itse asiassa selinamallissa on hirvittävän.
Oliko sulla vielä tästä kolumnista ja pointteja vai
siirrytäänkö toiseen? No ilman mua tästä kolumnista
pitää sanoa se että. Että mä toivon, että ihmiset nyt
ymmärtää sen, että että minua voi myös arvostella.
Minua saa arvostella ja minua pitää arvostella.
Mutta haluan yksi asian sanoa, maksan itse oman elintason ja
alusta loppuun asti. Joo eikä sun tarvitsisi niinku
sä sanoit että tavallaan systeemihän sama kaikille, että
mun mielestä se on sitten niinku tosi kaksinaamaista sanoa että
ne ihmiset jotka vastustaa systeemiä ei saisi elää
systeemin kanssa, että mun mielestä saisi ihan hyvin
hyödyntää systeemi. Mutta hienoa jos sulta löytyy
tämmöinen vielä ekstra. Extra boosti sitten, mutta
sitten tämä toinen kolumni talous ei tarvitse apua
valtiolta eli suomessa valtio riippuvuutta pitäisi vähentää
verotusta perinpohjaisesti uudistamalla sääntelyä
purkamalla ja ennen kaikkea määrittämällä
hyvinvointiyhteiskunnan tehtävät uudelleen.
Ja tässä tää. No mun mielestä suomen yksi
niinku tämmöisiä keskeisimpiä ongelmia on valtio riippuvuus.
Meidän ongelmat eivät ole siinä, että julkinen talous on
alijäämäinen. Meidän ongelmat ei ole siinä,
että meillä ei ole ollut. Tai, että meille kuuteentoista
vuoteen meidän talous BKT ei ole reaalisesti kasvanut per capita.
Meidän ongelmat ei ole tässä. Ne on vaan oireita siitä, että
me ollaan niin valtion riippuvaisia.
Me ei niinku kaikki asiat ajatellaan aina valtion kautta.
Meillä jopa niinku on semmoisiakin ehdotuksia, että
pitäisi ottaa 100 miljardia 200 miljardia euroa lainaa ja sitten
valtio sijoittaa ne osakemarkkinoille ja kaikkia
tämmöisiä. Vastustan sen takia, että ei ole
niin kun. Yhtiön tehtävä puuttua
markkinoiden toimintaa vähemmän valtio on markkinassa mukana
niin niin sen parempi mahdollisimman vähän sääntelyä
pidetään perusasioista huolta uudistetaan meidän verotus ja ja
tota. Annetaan ihmisten mennä töihin.
Joo ja tää on on täsmälleen samaa mieltä tästä julkisesta
puolesta. Siis meillä on tota julkiset
kulutusmenot suhteessa BKTN ja älyttömän korkea ja osin sitä
kyllä siis selittää tän niin kun sote ja tavallaan nää
valtiokoneiston lisäksi myös tää, että joissain tilastoissa
ainakin tää tota eläkejärjestelmän osa osa pääsee
siihen mukaan ja on tota tavallaan koska meillä on niinku
kollektiiviisoitu myös eläkejärjestelmä tämmöiseksi
vakuutusmaksu kun usein se on niinku rahastonmallinen tää
systeemi. Mutta fakta on kuitenkin vaikka
senkin sieltä poistaisi, niin meillä on ihan älyttömän suuri
julkiset kulutusmenot suhteessa reaaliiseen talouteen.
Eikä meillä ole tähän varaa. Ei.
Meillä ei ole tähän nykyiseen malliin yksinkertaisesti varaa.
Joo ja sitten siellä on tavallaan tämmöisiä ihmeellisiä.
Palkkausasioita esimerkiksi kolmas sektori ilmeisesti
käsitetään niin, että ihmiset, jotka saa pahoja veikkaustuloja
johonkin. Yhdistynyt tyyppiseen toimintaan
voi suoraan valtiolta. Niiden palkat maksetaan siitä,
niin tää olisi niinku kansalaisyhteiskuntatoimintaa,
että tää niinku koetaan ihan aidosti että näin olisi, että
meillä on niinku ihan älyttömän pitkälle viety se tavallaan
valtion rinnasta imeminen. Kyllä ja meillä niinku.
No jonkun arvion mukaan Suomessa maailman jäykin palkanmuodostus
eli meillä kun meillä ei ole. Sami on puhunut paljon
yhteisvaluutasta kun meillä ei niin kun.
Yhteisvaluutta ei jousta en ole kannattamassa euroeroa, mutta
että kun meillä yhteisvaluutta ei jousta, niin se sitten
tietysti aiheuttaa sen, että että sen varsinaisen
hintamuutospaikan eli eli tota palkkojen ja ja sen työn hinnan
niin sen pitäisi joustaa. Mutta kun meillä on niin jäykät
jäykkä palkanmuodostus, niin sekään myöskään myöskään palkat
ei jousta alaspäin kysyntä shokissa, niin meillä on sen
takia myöskin sitten. Korkeampi työttömyysaste kun
muissa maissa. Joo tää viittaa tuohon euron
tulevaisuus suomen vaihtoehdot joka teen liberaalille tota
kaksituhattaneljätoista siinä tosiaan mun mielestä ihan
kuranttia analyysi ja yhä että tämmöinen yli kansallinen
valuutta jäykistää sitten valtioita jos koska ne sitten ei
kuitenkaan pysty käyttämään niitä tota nythän se näkee SUOMI
ja kärsii tota euromaista niinku ehkä jopa eniten tästä
korkopistettä. Ja joo ja sitten se että että
nyt jos miettii että. Minkä takia näin?
Itse asiassa mä sanoin jossain esitelmässä koulussa raflaavasti
sillalla lattaa. Mä itse asiassa syyttää.
No suomen rajusta velkaantumisesta euroopan
keskuspankkia ja nyt mä selitän nopeasti niinku ihmiset
järkyttyy. Mun nähdäkseni se johtuu siitä,
että että kun SUOMI liittyi euroon ja siitä siitä sitten
tota eurokriisiin asti, niin meillä korkotason jäsenmaiden
euro jäsenmaiden välillä. Oli harmonisoitu sehän on siis
niinku identtinen käppyrä kaikissa sama korkotaso ja
sitten sen jälkeen sen jälkeen tota kun mario draghi sanoi että
whatever it takes mitä tahansa tapahtuu niin keskuspankki kyllä
sitten loppupeleissä pelastaa, niin sehän nyt sitten
markkinoille tietysti aiheutti sen, että että korko preemiota
korkoerot jäsenmailla lähti jonkinlaiseen tota kasvuun.
Mutta sitten, mutta sitten tota riskipreemiot oli edelleen
edelleen jäsenmaiden välillä. Käytännössä samat on sulla
velkaa kuinka paljon tahansa. Mikä on sun luottoluokitus mikä
tahansa, niin tää tietysti on kannustanut.
Jäsenmaita velkaantumiseen siinä mielessä, että voidaan luottaa
siihen, että loppupeleissä sitten keskuspankki pelastuu.
Sen takia suomessa ei ole tehty riittävästi uudistuksia ei olla
otettu huoltosuhteen heikkenemistä tosissaan.
Meidän tuottavuuskasvun puutetta tosissaan puhumattakaan tästä
neljäntoista miljardin euron alijäämästä, mikä meillä
suomessa edelleen on. Julkisista ylikulutuksesta,
ylikulutusta miljardia. Ja julki julkinen ylikulutus 14
miljardia aivan oikein, niin meillä ei ole otettu näitä
tosissaan sen takia, että kun me ollaan voitu luottaa siihen,
että jos SUOMI on oikeasti maksukyvyttömän tilassa ja me ei
enää saada niinku fiksulla korolla lainaa markkinoilta,
niin keskuspankki kyllä pelastaa.
Ei ole ollut riittävää painetta tehdä niitä uudistuksia, koska
meidän korko ja ja luottoluokittajat ovat
laskeneet, että että riski sille että SUOMI.
Ei pystyisi loppupeleissä tai ei löytyisi jotain tahoa joka
suomen velat maksaa, niin se on ollut niin pieni, joten SUOMI on
saanut älyttömän halvalla lainaa markkinoilta on ollut painetta.
Uudistuksessa. Nythän kun meillä on
quantitative taiteeni eli keskuspankki tavallaan vapauttaa
tasettaan, niin sehän tarkoittaa sitä, että markkinoiden pitää
ostaa, että tätä velka, joka myös vapautuu keskuspankin
taseesta eli eli tavallaan nythän sitä tarjontaan ihan
hirveästi ja valtiokonttori on jo niinku 20 vuotta sitten.
Tajusin, että meidän kotimaiset pääomat on niin pieni, että ihan
turha tänne myydä yhtään euroa niin kun tota tästä ja
valtionvelan niinku lisäyksistä eli tästä neljästoista
miljardista julkista ylikulutuksesta niinku
käytännössä 2% saadaan kotimaisilta sijoittajilta.
Jos ja valtiokonttorilla ei mitään mekanismia edes millä
sitä pystyisi tarjoamaan niinku suomalaiselle kansalaisille ja
eikä suomalaiselle kansalaisilla olisi mitään varallisuutta edes
niinku käytännössä yksi vuoden niinku vajeita rauhoitella ja
kuka hän edes tajua kuinka niinku surkea tilanne meillä on
että. Ja sitten jos tää jostain syystä
tää mario draghin whatever it takes tuota siltä
katkaistaisiin. Me oltaisiin ihan totaalisessa,
koska sen lisäksi meillä on niin kun maailman neljänneksi korkein
kokonaisveroaste ja useissa veroluokassa meillä on maailman
toiseksi tai korkea niinku veroaste.
Mutta en ole tätä nyt sanoa nyt selvyytenä, että en ole
kannattamassa suomen eroa yhteisvaluutasta, mutta.
Että ei siinä mitään mahdollisuutta.
Mutta että, että tunnistetaan nyt, että se on ehdottomasti mun
nähdäkseni niin kuin yksi syy tän valtion riippuvuuden ohella.
Suomen ongelmia, että meillä ei ole ollut riittävää painetta
uudistukseen tekemiseen. Sitten voidaan nyt puhua sitten
tietysti, että miten tää homma ratkaistaan.
Joo ja sulla oli näitä ehdotuksia.
Otetaan se tavallaan sääntelyyn ja yli kuluttamiseen ja
kaikenlaisen valtion käytön niinku vaan niin kun radikaali
vähentäminen aloitetaan vaikka niistä.
Joo siis siis se että mun mielestä niinku.
Me eletään suomessa tietynlaisessa sääntösuomiessa.
Jos suomessa on jotkut festarit, niin heti ensimmäisenä siellä on
kyltit että mihin sen siiderit tölkin saa viedään mihin sitä ei
saa viedä. Missään tapauksessa me aina
lähdetään ensimmäisenä liikkeelle siitä, että mitä saa
tehdä mitä ei saa tehdä eikä keskustella niistä
mahdollisuuksista. Mulla on itse asiassa vähän sama
teesi kun mitä elinalla elina valtosella on, eli eli meidän
pitää suomessa tehdä mahdollisuuksien maa.
Mahdollisimman vähän rajoitetaan, mahdollistetaan
mieluummin ja ja tota. Hallituksen tää
norminpurkutyöryhmänähän haluaa 300 normia purkaa suomesta
hallituskauden aikana niin se on hyvä alku, mutta vielä
riittämätöntä. Meidän pitää perata oikeasti
suomessa. Läpi kaikki kaikki säädökset,
normit ja ja tota lait mitä kaikkea siellä on mikä ei kuulu
valtion ydintehtäviin. Sitten meidän pitää pikkaisen
muuttaa meidän asennetta näihin ehud direktiiveihin.
Mä puhun tilpehööri direktiiveistä lainaus susanne
päivärinnalle eli eli tota. Meillähän ei pidä tulkita näitä
direktiivejä mahdollisimman tiukasti.
Meidän pitää vähän käyttää nyt sitten sitä luovaa ajattelua.
Ehkä siinä on sitä sä noista säännöistä.
Joo ja näkeehän tässä nyt oli kesä kokeilu tästä tota alkua
pikkaisen tota ruottiin lisää eli tuotiin nolla 8% käymistä ja
tuota tisleet sitten kauppaan niin tota ei tapahtunut niinku
THLN aina povaamaan tätä vaan tota nuorison turmeltumisten
vaan tota väkevien niin kun kulutuksen laskuja tavallaan
ihmiset vaan nosti. Ui kauheaa k tai s kaupasta tai
lidlistä tota ottivat sitten tota viinin kevyen ja tota vähän
alkoholiset niinku viinipullo eikä eivätkä menneetkään niin
paljon alkoon sitten ostamaan väkevin just hui kauheeta.
Aivan mahdotonta kun valtio ei nyt voi kaikkea kontrolloida
enää. Joo ja sitten tavallaan
pakkopalvelut on musta niinku käsittämättömiä että otetaan nyt
vaikka se yle että niinku viisisataayhdeksänkymmentäviisi
miljoonaa niinku tota maksutonta sisältöä jonka joku epäpätevien
tuhannenviidensadan toimittajan konklaavi ja sitten 100
miljoonan niinku tätä valtiollisen maksuohjelman tota.
Porukka nyt sitten tunkee vaan sun tota kurkusta alas että tota
että koskee nyt sä nyt tarvitset juuri tämän mediasisällön ja
vaikka ei tarvitsisikaan niin maksat että tavallaan tämmöinen
niin kuin pakkopalvelu on kanssa niinku mun mielestä niinku aika
aika kummallista että ainakin pitäisi niinku miettiä sen
pakkopalvelun rajat. Pakkopalvelut pitää käydä läpi
ja sitten kyllä meidän pitää myöskin keskustella näistä eri
monopoleista. Joo erittäin tulee toi pekka jos
monopolin tota uudistus lisenssimalliin todennäköisesti.
Mutta sitten kaikenlainen tämmöinen tota.
Liiketoiminnan rajoittaminen nimenomaan sitten tätä
pahantahtoisen lupien ja tätä virastokierrosten ja
valitusprosessin kautta niin tota tuhoa ihan tajuttomasti
taloudellista yritteliäisyyttä. Juuri näin, että suomessa niin
kun ministeriöiden ja ja virkamiesten ja virastojen ei
pidä keskittyä rajoittamaan, vaan niiden pitää myöskin
mahdollistaa samalla hengen vedolla.
Mä sanon, että heidän ei pidä myöskään tukea liiketoimintaa
erilaisilla tuilla. Vaan vaan keskittyä siihen
mahdollistamiseen. Sitten tullaan tähän tota
radikaaliin osaan tässä kolumnissa emme tarvitse veroja,
jotka eivät kannusta ahkeruuteen ja utteruuteen.
Sama koskee pääomia omistamisen verotusta, radikaali vaihtoehto
niin on, että pääomien työn ja omistamisen verotus poistetaan
kokonaan ja nostetaan arvonlisäverotusta.
Joo. Tässähän tarkoitus.
Siinä oli ilman muuta herättää keskustelua.
Kyse on nyt siitä, että että veroilla on myöskin aina
kannustinvaikutukset. Jos me siirryttäisiin täysin
kulutuspohjaiseen veroon, niin silloin se tarkoittaa sitä, että
ihmiset päättää sitä, että mihin he omat varansa käyttävät ja ja
tota eli se menee kulutuspohjaisesti.
No mitä tämmöinen malli aiheuttaisi?
No ensinnäkin se aiheuttaisi tietysti sen, että että että tää
suomessa omistaminen ja yritteliäisyys ja työnteko olisi
nykyistä kannattavampaa ja ja se kannustaisi ihmisiä
vaurastumiseen. No sitten tietysti jos me
siirrytään täysin arvonlisäverotukseen, niin ilman
muutahan sillä on jonkinlaiset vaikutukset esimerkiksi siihen,
että käydäänkö vaikka ne alkoholit ostamassa.
Virosta vai ostetaanko ne suomesta voi olla jotain
vaikutuksia turismiin ja matkailuun, mutta tää olikin nyt
hyvin radikaali vaihtoehto kolumnia tarkoituksena on
herättää keskustelua jotta ja antaa ideoita, joista voidaan
sitten keskustella ja ja ja niitä sitten jatkojalostaa tän
veromallin etu olisi se, että se olisi hyvin yksinkertainen.
Se olisi hyvin yksinkertainen, siellä olisi paljon vähemmän.
Muun muassa harmaata taloutta, kun mitä mitä tota meidän
nykyverotusmallissa. On ja tähän hallituksen
arvonlisäveron nosto kahteenkymmeneen piste 5 teki
meistä maailman toisiksi suurimman ylimmän alvi kannan
tota verottajan unkarin jälkeen ja meillä on siis alvin kertymä
suhteessa BKT he on kanssa niinku käsittääkseni
muistaakseni oli maailman kolmanneksi suurin yksi
analyysin mukaan mulle selvisi vasta elias erämaja kanssa
keskustellaaneltua niin tuota. Laitetaan siihen jakso linkki
toi toi tuota akavan pääekonomisti niin että tota
yritystueksi katsotaan nää niinku alennettujen verokantojen
ja ja korkeimman mahdollisen alvin värisen tota niin kun
erotukset eli eli jos sulla on tota vaikka ruoan alvi 14 niin
niin sitten se 15 pilkku anteeksi niinku 11,5 pinnaa on
yritystukea tilastoissa ja tätä usein muuten siis vasemmisto
löytää ne miljardit nimenomaan näistä luvuista koska tää on
niinku aika keinotekoinen niinku.
Tapa ajatella, mutta esimerkiksi tanskassa tääkin on poistettu
kokonaan, että siellä on vaan kahdenkymmenenviiden prosentin
alvikanta. Mun mielestä meidän pitäisi
ehdottomasti siirtyä täysin harmonisoituun AV kantaan.
Mun mielestä se on täysin niin kun no no siis taloustiedehan
meillä sekä teorian että empiirisen tutkimuksen
perusteella antaa ilman muuta osviittaa siihen, että että
kannattaa verottaa mieluummin kuluttamista kuin kuin sitä,
joka joka mahdollistaa sen kulutuksen.
Eli eli. Että työstä ja pääomistaja
omistamisesta saatavat tulot. Niin ja sitten se myös tuota.
Voit itse päättää sen kulutuskorin sitten että sä voit
tavallaan vaikuttaa siihen kuinka paljon sitten sekä kuluta
että maksat veroja. Joo mä oon oon suunnilleen samaa
mieltä tuossa mieluiten siis saisi olla joku 20 pinnaa se
yhteinen estetty alvi kun siis kaksikymmentäviisi piste 5 että
tota se on aika aika brutaalia mutta ja sitten siinä on muuten
siis kirjanpidollisesti todella rasittavaa kirjoitella jotain
tota kahdenkymmenenviiden piste 5 tota alv laskuja ja sitten
katsoo että onko tää nyt 14 vai 10 tai muuta että se on
tavallaan byrokraattisesti niinku kuormittavaa.
Mutta sitten tää radikaali puoli että tota verot pois kokonaan
näiltä muilta niin tota maistelisin tota vaan.
No no mä luulen että suomessa tarvitaan joku semmoinen vähän
isompi investointibuumi. No eihän nyt siis se esimerkiksi
yritys voittoverotuksen poistaminen kokonaan ei ole
kohta enää mahdollista, koska koska meille tulee varmaankin
nyt sitten tää globaali yhteisöverokanta, joka tosin on
pientä huijausta siinä mielessä, että että kaikki maat maailmassa
ei tietenkään tule tähän liittymään.
Joten joten se vaan niinku kasvattaa kasvattaa joidenkin
veroparatiisien mahdollisuuksia saada sinne lisää pääomia ja ja
ihmisiä. Mutta mutta, että SUOMI varmasti
tää tulee liittyä jos se on se 15% niin niin tota.
Varmasti SUOMI siihen liittyy, mutta mutta siis tää oli yksi
vaihtoehto on myöskin. Mulla on myöskin maltillisempi
vaihtoehto tähän työnteon omistamisen ja yrittämisen
pääomien verotukseen. Haluatko sä kuulla sen kerron?
No sehän on tää sama mikä elinkeinoelämän valtuuskunnalla
on hiukan muutettuna. Elinkeino nämä valtuuskunta eva
on ehdottanut, että että kun meillä nyt yhteisöverokanta on
20%, niin mä laskettaisi se viiteentoista.
Sitten kun meillä on pääoma on 30% kolmekymmentäneljä
prosenttia niin sitten se olisi 30% ja siis kaikki.
Osingot oli 17,7 on tää tarkoittaa sitten sitä että jos
sä nostot tota pääomatuloa ja firmasta niin se on sen 30%.
Mutta sitten jos sä haluat nostaa sieltä osinkoa.
Eli tota sitten sä maksat siitä voitosta aika 15% veroa ja
sitten nolla piste 8 5 kertaa 0 piste 1 7 7 eli 17,7 niin sitten
tulee molemmista maksetaan se tasan 30%.
Se on keskenään neutraali. Sen lisäksi mä laittaisin
tasaveroprosentin kaikille ansiotuloilla 30% vähän
joudutaan nostamaan sitä verot verottoman osuuden.
Osuuden tota osuutta, jotta se ei ole.
Pienituloisille liian liian raskas, niin tää aiheuttaisi
sen, että että meille tulisi niin kun keskenään neutraali
verotus paljon dynaamisempi malli vähemmän harmaata taloutta
koska vähemmän kikkailumahdollisuuksia.
Joo mikäs siinä toi siis virossahan oli aikaisemmin
kaksikymmentäyksi prosenttia tota noi kannat ja tota vielä
löytyy siis alempia alempia tasoja, mutta kun meillä on
esimerkiksi viisikymmentäyhdeksän piste 4
nyt EUN korkein niin kun rajantyön rajaveroaste siellä
korkeimmassa päässä tänne kun tätä solidaarveroa ja sitten osa
jaksettukaan poistaa niin tota. Aa se on ihan niin täysin
käsittämätön taso, jota ei pitäisi olla missään maassa
ikinä, että tota siis yli 50. Kaikki yli 50 on täysin
mielipuolista. Mutta tota siis
kolmekymmentäneljä prosenttia suomen niinku korkein
pääomatulovero, niin se on itse asiassa tota euroopan
kolmanneksi korkein niinku tämmöisen european federerin
myötä. Että siis ihmiset jotenkin
luulee että se on matala, koska siis se työ on niinku
marginaalivero on niin hillittömän korkea.
Ne plus että ne luulee, että suomessa jotenkin
kilpailukykyinen yhteisöverotus mikä ei pidä paikkaansa. 20 on
ihan OK. Eikö?
No joo joo, mutta mutta se se vertailumaiden välillä on sen
takia haastavaa että. Että muista maista otetaan
näihin vertailuihin mukaan se yhtiö muoto, jossa on
osakeyhtiömuoto, jossa on korkein se veroaste.
Esimerkiksi luxemburgissa taitaa olla 6 eri osakeyhtiömuoto, niin
se ei nyt ihan rehellinen ole ottaa sieltä sitä yhteisövero
prosenttia on kanssa kaikista korkein.
Siis näissä muissa maissa on tapoja kiertää näitä vero
veroja. Sen verran paljon että että tää
vertailu on myöskin vähän haastavaa.
Joo ja siis suomessa on sitten tota tää tavallaan
pörssiyhtiöiden osinkovero on luokkaa kaksikymmentäviisi
prosenttia, niin se on korkea kyllä, että tota siis
kaikenlaisia käytäntöjä ruotsissa esimerkiksi on tätä
tämmöisiä vähän niinku omaisuusverot tyyppisiä hommia
jossa niinku maksetaan pieniä yksittäisiä prosentteja tota
yhtiöistä saaduista tuloista, että tota että siis sekin on
hyvin korkea, että nää niinku kansainväliset vertailut puuttuu
täysin. Mediasta muuten siis esimerkiksi
tää viisikymmentäyhdeksän piste 4, joka on siis sieltä tota evan
yksi, että tota raportista niin kukaan sitä ei niinku vaikka
hesarissa mainitse ja tota kukaan ei tee siitä niinku
kansainvälisiä vertailuja että se on niinku ihan tota maailman
maailman korkeimpia ja ja tosiaan niin kun ainakin tämän
yksi analyysin mukaan jopa EUN korkean, mutta sitten tota toi.
No joo tämmöinen mä ehkä en kyllä halua.
Siis se on väärä ajatus, että pääoman ja työn verot pitäisi
olla sama prosentti, että se on mun mielestä niinku väärä
ajattelu. Ne on niinku täysin erilliset
kategoriat. Yksi argumentti mitä mä luulen,
että se varmaan nyt sitten perustelet on se että että tota.
Niissä pääosissa yrittämisessä on sitten kuitenkin se
yrittäjäriskin. Joo ja sitten inflaatio myös.
Eli tavallaan sulla on se jos sä laitat tota.
Kymppitonni nyt tuota. Osakkeisiin, joista inflaatio on
sitten vaikka 3% niin se tavallaan se 3% tuotto osuus
siitä tavallaan ei ole. Ei ei ole mitään tuottoa.
Se on vaan niinku sen pääoman paikallaan pitämistä ja sitten
palkkatuloissa ei suoraan ole tämmöistä, koska se palkka on
sen vuoden työstä saatu korvaus, että siinä ei ole aika
ulottuvuutta. Eli toi toi pitää ottaa huomioon
ja ja sitten tota tosiaan pääoma on niinku hyödyke suomessa niin
tota niinku länsima. Ne niinku köyhimmässä
puoliskossa tota olevat niinku varallisuuden, erityisesti osake
varallisuus on tosi matala niin tota meillä tota on
tytäryhtiötalous noin karkeasti voi sanoa että 60% meidän niinku
yrityksistä omistaa ulkomailta koska meillä ei ole sitten
yksityistä pääomaa koska se on verotettu.
Pois, mutta se ei ole mikään mä mä oon siis täysin sama mieltä,
mutta se ei tarkoita sitä, että näitä ei voisi keskenään.
Neutralisoi. No voi olla, mutta se on mun
mielestä ehkä vähän tämmöinen. Ilman muuten.
Vaarallinen niin kuin kikkailu tavoiteltu kuulostaa.
No mieti tota. Eli mun mielestä ne on ihan eri
kategorioiden. Se mietitään tätä asiaa, mutta
sitten näistä ylipäätään siis voidaan pitää keskustella
myöskin siitä, että miten me. Saataisiin, että sitten sen
pääomatulovero on 50 piste 4 suomalaisnaista kaikki
harmonisoidaan aina. Ylöspäin ja joo joo ja siis mä.
Mä en puhu nyt siitä, että mikä on poliittisesti realismia.
Mä puhun ainoastaan siitä, että millainen yhteiskunta mun
mielestä olisi kaikista paras ja mä kannatan ilman muuta
semmoista mallia, että että. Että se on keskenään neutraali.
Valtion ei tarvitse niin kun voiko nyt sitten käyttää sanaa
subventoida, mutta että ei tarvitse eri työnteon muotoja
subventoida keskenään eri tavalla koska koska tota.
Täytyy ilman muuta. No se pitää myöntää, että
kaikista tulee yrittäjiä. Siis meidän työmarkkinat ajautuu
siihen, että kaikista tulee yrittäjiä.
Niin voi toki olla myöskin yksi vaihtoehto.
Se, että meidän pitää niinku nyt suomessa tunnistaa tää asia,
että kaikista tulee yrittäjiä ja sitten etupäässä ohjata ihmisiä
yrittäjiksi nopeammin kuin mitä mitä tota muut maat.
Tekee mä tapasin jyrki kataisen silloin kun se oli.
Pääministeri niin mä ehdotin sillä että pitäisiköhän tätä.
Tavallaan sotun rinnalle tota antaa ihmisille suoraan y tunnus
että tota saavat tätä tavallaan tämmöisen.
Siis tää YL uudistus on tuota semmoinen kanki kaskessa, että
se tota yksinyrittäjyyttä tappaa tosi paljon, koska siellä on tää
arvio laskutus otettu käyttöön joka on niinku jonkinlainen
oikeusmurha. Joo mä ehdotan tässä nyt
hypätään jo sun kolumnien ulkopuolelle.
Tuleeko niitä muuten lisää vielä tulee?
No niin loistavaa pystykään taas nik piikkiin vai jääkö jääkö
tota? Luulen, että ihmiset yllättyvät.
Upeaa. No mutta seuratkaa tosiaan
hesari ja mäkin oon siis hesarin ja paperi hesarin tilaaja, että
mun mielestä hienoa että hesari tuo diversiteetti että tota
sanna ukkola ja sinä niin tota mun kirjoissa edustaa tota
diversiteettiä helsingin sanomien tota kolumnipuolelta.
Hyvä mutta tota mulla on ollut tässä tätä hyvin suosittu biiffi
siis tota yli satatuhatta impression linkedinissä ja
semmoista Twitterissä tai x yli viisikymmentätuhatta.
Impression tää oli niinku mun kirjoissa ihan niinku selvästi
kiihottava aihe niin on tää tota perintövero eli noin niinku
karkeasti. Suomessa on tämmöinen vähän
poikkeava tapa järjestää perintövero.
Eli tota tämä perijä maksaa jopa 19% saamastaan omaisuudesta
olisi likvidejä tai ei ja sitten tota jos se on validia niin
sitten se on sen tavallaan sen perijän tehtävä myydä jotain
muuta omaisuutta, että se pystyy maksamaan tän niinku tota.
Perimänsä omaisuuden verot, kun taas usein niinku ihmiset
jotenkin ajattelee että sieltä tulee vaikka viisisataatuhatta
euroa niinku tilille ja siitä ei ole mitään ongelmaa maksaa.
Mutta tää on niinku äärimmäisen harvinainen muoto.
Periä, että usein ihmiset perii hyvin epäilitviejä kiinteistöjä
esimerkiksi tätä syrjäseuduilla tai sitten perheyhtiöitä tai
maatiloja ja sun muita, jotka sitten on semmoisia, että niitä
ei järjellisesti siinä niin kun tota kuolin ehdin ympäristössä
pysty edes myymään. Onko sulla fiilistä
perintöveroa? No toki, nyt vähän tulee
helpotusta siitä, että että tää maksuaika pitenee, että nythän
se on niinku. Mun mielestä kasvaa 10 vuoteen.
Sehän on niinku valtiolta korotonta lainaa 10 vuotta.
Mikä on nyt sitten niinku että se näin tapahtuu, niin se ilman
muuta parantaa ihmisten tilannetta, mutta perintövero on
mun mielestä yksi haitallisista haitallisista veroista mitä
löytyy. No, taloustieteilijät
perinteisesti suomessa perintöveroa kannattaa, mutta
mutta mä en ole vielä kuullut semmoista, että oltaisiin joskus
keskusteltu. Tai no sen sijaan että ollaan
tutkittu ja keskustellaan siitä, että kuinka paljon suomesta
lähtee pääomia pois perintöveron takia niitä olemassa olevia
pääomia joita ei ole paljon niinku SUOMI on tytäryhtiötalous
niinku niinku sanoit ja ja meillä ei ole täällä pääomia
tuloja tai varallisuutta. Olemassa juurikaan.
Niin sen sijaan että keskustellaan näitä lähtee
kuinka paljon näitä lähtee pois, niin voidaan keskustella
mieluummin siitä, että kuinka paljon tänne jää tulematta
pääomia ja varallisuutta sen takia, että meillä on
perintövero. Joo hyvä pointti se on varsinkin
jos on tämmöinen lähellä. Kuolema oleva ihminen niin tota,
joka omistaa epäilijöiden ja omaisuutta, niin onhan se niinku
ihan kauhea kirous tota tulla suomeen sitten tota sillä että
sun lapset joutuu ratkaisemaan sekä omistajuus ongelman, että
sitten vielä sen epäaktiivisuus ongelman ilman niinku että
tavallaan sun insider osaamista siinä omaisuusluokasta.
Mitä sä oot mahdollisesti koko ikäsi omistanut eli
pahimmillaanhan tää on semmoista että sulla on joku yritys niin
sen lisäksi sitten kun se kuolet niin tulee vielä perintöverot
maksuun niin sitten joudut sitten tavallaan sen
omistajuuden tota aktiivisempi puolen tota.
Ja nyt tämän lapsille ei välttämättä niinku mitään kykyä
siihen kun sen sitten voisi. Tavallaan ruotsin malli on, että
siellä ei ole tätä perintö eikä lahjaveroa tai ne on nolla,
mutta sitten tota tavaa periä tää lahjansaaja niin tätä perii
sen niin kun tota sen veropohjan eli eli tota sitten tavallaan
tää niinku ratkaisee automaattisesti tän likvidiisyys
ongelman että vain silloin kun sä myyt sen niin silloin pitää
verotkin maksaa. Tää on tavallaan mun mielestä
hyvin tervettä tapaa. Mä näen tuossa joo siis se olisi
parempi malli. Kummia tätä nykyinen malli on,
mutta tuossa on yksi ongelma, sillä on todennäköisesti
pääomien lukitusvaikutus. Ainakin se on parempi kuin
pääomien tuho tuhoamista. Ilman muuta kyllä kyllä, mutta
mutta tota, että sillä on olisi pääomien lukitusvaikutus.
Mikä sitten hiukan voisi sotkea meidän pääomien
allokaatioprosessia ja sitten sitten heikentää meidän
tuottavuuskasvu. Sittenhän siinä on vähän siis
semmoista. Ehkä sitten voi ajatella, että
missä tää ongelma sitten näkyisi, että jos sulla tota
siirtyy yritys sen nythän se on siis sillä, että jos sulla on
vaikka kuusikymppinen omistaja niin niin tota sen niinku
rationaalinen tekoon niinku jotenkin muuttaa tää likvidit
tämä omistus. Että koska tota sitten se
likvidiperittavissa oleva tota vaikka osakesalkku on niinku
paljon mukavampia tota ottaa perinnöksi kun semmoinen tätä
yhtiön osakkeita että sä et pystyy jotka saattaa olla vaikka
osakassopimuksen alainen ja tavallaan sitten se sun työpanos
poistuu sitä yrityksestä niin se saattaa menettää hirveästi arvoa
niin niin tavallaan tää olisi sitä niinku yritystoiminnan
siirtäminen ja insentiivit lopettaa se bisnes just niinku
tota jossain viisikymppisenä kuusikymppisenä niin nää
poistuisi tässä ruotsin maalissa.
No sitten se voisi tää lukittumisvaikutus näkyä jossain
että sulla on joku suvun tota kesämökki jossain tuota alueella
jonka sä voisit niinku vuokratakin, niin onko se nyt
sitten niin suuri kansantalouden tappio, että semmoinen pyörii
sitten suvun nurkissa? Ei tietenkään, mutta että että
sanotaan näin että. Ihan vaan sen vuoksi, ettei
viitsitä ottaa niinku myyntivoitto veroasioita.
Ei ei, mutta mä mä sanoinkin niin, että se olisi niinku
parempi. Joo joo siis ilman muuta
lukitusvaikutus on parempi kuin tuhoutumista.
Ei kun tuossa, mutta tässä tää muuten pitää laittaa johonkin
sitaattilistan. Mutta mutta tota siinä on ilman
muutama ajatellen, että tämmöinen niinku.
Pääomien lukkiutuminen on olisi kyllä tuossa mallissa
jonkinlainen ongelma. Joo, mutta kun sitä ei voi
tavallaan suomessa ei ole. Kun sitten miettii miten se
varallisuus on jakautunut, niin sehän on kaikki niinku yli
viisikymppisten taskussa. Mutta jos olisi joku yritys
jonka haluaisit että joku nuorempi ottaa ne ei kellään
nuorella ole mitään rahaa eli ne kaikki ostajat niillä ostajilla
joilla siis olisi niin kuin sitä elinkaarta vielä vyöryttää sitä
yritystä niillä ei ole rahaa ja ja tavallaan toinen osto ja
olisi sitten toinen niinku vanha tyyppi.
Mutta se tietää siitä bisneksestä niinku
agenttiteorian mukaan niinku ihan helvetisti vähemmän se
vaikka sitä discount ja silloin sitten ihan samaa elinkaari,
että sillä on 10 vuotta aikaa olla omistajana.
Siinä tätä tää tavallaan niinku tämmöinen tota kuolevien
vanhojen ihmisten niinku lohduton peli jossa niinku se
optimaalinen ratkaisu on niinku lopettaa se firma tai sitten
muuttaa sen riskitaso niin matalaksi, että siellä on niinku
niin paljon kassaa että se pystyy jotenkin jätää osinkoina
ulos että tota sen pystyy tota sitten perillistä hanskaa.
Juuri näin ja ja myöskin tää perintövero on yksi syy minkä
takia suomessa. Yhtiöt myydään hyvin nopeasti
pois. Viimeksi siiloajia myytiin yli
kuudellasadalla miljoonalla eurolla pois.
No en väitä että se myytiin niinku perintöveron takia pois,
mutta mutta että noin niinku yleisesti kyllä voi väittää että
että yksi syy siihen minkä takia suomalaiset yhtiöt myydään jo
kasvuvaiheessa pois niin niin tota on se että että meillä on
perintöverot. Joo ja sitten tota.
Normaali tai siis tämmöinen niinku amerikkalainen brittitapa
on että siellä ei ole. Siellä on rahaston eläkkeet eli
eli tota sen sijasta, että meillä olisi tämmöinen niinku
vakuutusmaksu tuota vähän ponzahtava tota työeläkemalli
jossa tota maksetaan vakuutusmaksua ja sitten tota
sieltä saadaan eläkemaksua niin kauan kuin sä pelossa.
Mutta sitten kun sä kuolet niin tavallaan se sun pääoma mikä sä
oot sinne kertynyt niin jää sinne systeemiin.
Näinhän ei ole sitten tämmöisessä maailmassa jossa
tätä keräät oman lain taseeseen niinku rahastoeläkkeen ja sitten
sä voit siellä. Siellä rahasto eläkkeelläkin
sitten tietyissä rajoissa sijoittaa vaikka yrityksiin ja
sitten kun sä kuolet niin tuon tämmöinen niinku sanottu
esteettiset eli tota perintö tai kuolinpesäverotus eli eli sitten
sitten vaikka siitä että eläkerahastosta maksetaan siellä
likvidejäosuudella perintöverot ja kas kummaa sieltä sitten
siirtyy perittäväksi tää tää sekä yritystoiminta että sitten
mahdollisesti tätä sinne käyttämättä jääneet tota
eläkevaratllisuudet niin tää on täysin poistettu suomesta ja
sitten tää kahdensadan viidenkymmenen miljardin.
Eläkevakuutusmassa yhä enemmän risto murron sanoin varman
toimarin sanoin yhä enemmän niinku on tehnyt tietoisia
päätöksiä ettei tänne suomeen kannata sijoittaa.
Eli meillä on niinku poistettu vähän joka tasolla se niukka
pääoma ja sitten ne verotkin on vielä aika korkeita siellä
palaverissa niinku tuossa aikaisemmassa on siis puhuttiin
että niinku tää on mun mielestä niinku aika tuhoon tuomittu
systeemit nykyisenä. Voidaan sanoa taas päivän
teesinä, että kaikenlaisilla päätöksillä on mun omat
kannustinvaikutukset. Siinä mielessä hyvä että sulla
on tota. Sä oot mitä 19 niin sulla on
tässä nyt aika kauan näitä aikaa pohdiskella, että mulla on vähän
hissillä, että mulla on esimerkiksi niinku britannian
rahastoeläke itselläkin, niinku siis sillä tämä on aika hyvin
hitsattu, mutta niinku monet niinku tän systeemin massa on
mennyt siis sillä, että se päätösvalta on mennyt tätä
vanhemmille ihmisille, joilla on niinku tavallaan ne hyötyy tästä
systeemistä, eikä ne sitten ne mahdollisesti oikein insentiivit
fiksata sitä, niin se voiko. Ne ei ehkä niinku puhua
mielellään puhu edes systeemi valuvioista.
Juuri näin ja meiltä puuttuu kannustimia siihen, että ihmiset
jo nuoresta pitäen. Pitävät itse huolta omasta
taloudestaan, koska meillä on. Kaikki menee
yhteisvastuullisesti, että että me vähän tästä niinku kollektiiv
coattelusta pitäisi myöskin päästä eroon.
Niin ja tuommoinen normaali ikäluokkakortti on ollut niinku
pitkään seitsemänkymmentätuhatta, niin
se on tippunut kohti neljääkymmentä niin sitäkään
niinku ei ymmärretä kuinka kohotti riippuvainen tää
systeemi on, että tätä vaikka niinku rakastaisi tätä systeemiä
ja tasoa, niin pitäisi huomata se, että että siitä jää
mustapekka käteen. Jos sä oot niissä
neljäkymmentätuhatta viisikymmentätuhatta tota kohdat
olisi mukana. Meillä pitkään nyt tossa
työikäinen väestö pieneni semmoista 3800 tähtiä.
No nyt sitten nettomaahanmuutto on sen verran korkeampi hiukan
parantuneen. Sehän meillä on ihan
hirvittävästi vielä tekemistä maahanmuuton sääntelyn parissa
maahanmuuton mahdollistamisen parissa, mutta mutta tota me
ollaan saatu meidän työikäinen väestö taas.
Kasvuun mutta mutta edelleenkin nykyisillä luvuilla meidän
huoltosuhde tulee heikkenee. Mikä mikä sitten aiheuttaa sen,
että Suomeen ei haluta investoida, koska meillä ei ole
osaavaa työvoimaa riittävästi, mikä aiheuttaa myöskin sitten
sen, että meiltä lähtee nykyinen veropohja pois alta.
Meidän julkinen talous tulee heikkenemään, jos ei me aleta
tekemään tälle maahanmuutolle jotakin me tarvitaan lisää.
Joo työperäistä maahanmuuttoa koulutusperäistä niin mutta
voisiko ajatella, että tässä siis tätä?
Jos ihmiset onhan tässä niinku extreme vaihtoehto joku tulee
tekemään sen ilmaisen koulutuksen ja haisee sitten
niin sehän on sellainen niinku hyvin tappiollista toimintaa
meille. Että teen.
Mähän kannatan myöskin korkeakoul.
Luihin lukukausimaksuja. Niin.
Esimerkiksi australian anteeksi uuden seelannin malli.
On se se australian malli. Ei ei kun mä puhun eri asiasta.
Ai uusi seelanti rahoittaa kaikki koko niin heidän TKI
toimintansa kansainvälisten korkeakouluopiskelijoiden
lukukausimaksuilla, siis kansainvälisten
korkeakouluopiskelijoiden lukukausimaksuilla rahoitetaan
koko TKI toiminta. Mun mielestä suomen pitäisi
ottaa sama tavoite. Meidän pitää saada lisää
kansainvälisiä korkeakouluopiskelija.
Jotta ja myöskin itse asiassa myös myöskin itse asiassa
toiselle asteelle, koska koska se on just sitä porukkaa joka
voi vielä oppia sen suomen kielen.
Mulla on itse asiassa toi amos aholan kanssa jakso tästä tota
häviä tota Argentiinan tota moottorinsakurista niin hän
sitten sanoi että ne on tähän kukaan suomessa tule menemään
tähän niinku moottorisaha meininkiin ja onneksi asiat ei
ole vielä niin huonosti että skalapelillä ehkä vielä
voitaisiin. Voitaisiin tuota fiksata että ei
tarvita moottorisahan sentään, mutta hän just sanoi että.
Uusi seelanti on niinku esimerkki maasta, joka oli vähän
niinku SUOMI nyt ja ja otti otti oikeat oikeat muutokset
käyttöön, että sieltä voisi löytyä tosiaan hyviä.
Mitä mä luulin että tossut sanomaan että on tää australian
ja tota britannia ei koulutusmalli?
Mikä on siis semmoinen että opintolainalla kaikki rahat ovat
tota ylemmän asteen opintonsa ja sitten tota ruvetaan katsomaan
kun meidän työelämään että saako ne yli et tota keskiarvopalkka
jos saavat niin sitten ne joutuvat maksamaan sen tota
lainan takaisin ja sitten jos ne tavallaan on.
On tehnyt huonon valinnan tota koulutuksen suhteen, niin sitten
niitä armahdetaan ja se jäi tavallaan.
Jopa anteeksi anna tavaksi tämä tämä laina.
No näin tää on oikein tuttu. Malli jännittävää on, minkä
takia vasemmistolaiset ei tätä kannata, koska sehän niinku
olisi vaan niin kun. Kasvattaisi meidän verotuksen
progressiota pienentäisi elinkaari tuloeroja.
Näin. On se löytyy muuten siis tästä
mun toisesta liberan kirjasta, siis jotka vesakannen
kansantalouden professori toimitti niin tota.
Miten SUOMI voidaan pelastaa niin sieltä löytyy tää tota
suosituksena tämä australian malli vuodelta
kaksituhattaviisitoista, että sieltä löytyy muun muassa tota
sotemalliviisa aluetta, omalääkärimallia ja kaikkea
muuta niinku jotka olisi pitänyt jo silloin tehdä, mutta ei sitä
kukaan lukenut. Me laitettiin se kirja muuten
kansanedustajille ja tota ei sitten tullut edes oikein
keskustelua. Tätä yritettiin kuitenkin joo,
mutta siis tähän voisi itse asiassa niinku päättää eli tota
toi kansalaiskeskustelu ei ole turhaa OK niinku joskus
tämmöiset niinku euron tulevaisuus suomen vaihdat tai
miten SUOMI voidaan pelastaa. Liberan tota sinnekin tuli 3
salia tota ekonomin täyteen väkeä, mutta ei juuri niinku
vaikuttanut ajatteluun. Ehkä vähän tuli overton ikkunaan
siirtymään, että niinku ahaa näinkin voi joku ajatella, mutta
tota ne on vähän radikaaleja että ei ei oteta hesariin
keskusteluun niin tota tämmöinen yhteiskunnallisen keskustelun
tota siirtäminen siitä mikä siellä ilmiselvästi ei toimi, ei
mitä nyt tehdään niin niin tämmöiseen ajatteluun mitä sulla
ja mun mielestä mullakin on niin tota pitäisi ilman muuta.
Saada keskusteluun julkisen keskustelun alaiseksi.
Kyllä. Aa pistä pientä sweep piikkiä,
että mistä me tullaan yllättämään.
Sieltä se on hesarin kolumnissa. En suostu näe.
Sitten muistaakseni yhdeksäs kahdeksatta ehkä tulee julki.
Ja mahtavaa. Me ollaan ollut tuota patrik
itaniemi ja mä kun otin tänne saakka katsellut tai kuunnellut
niin laittakaahan tää kanava tilaukseen.
Mä ehdotan että mennään tonne sisäpiirin puolelle ja otetaan
siellä tota. Aiheeksi vaikka tätä helsingin
kauppakorkeakoulusta ja aalto yliopisto, että tässä odotat
siellä siellä tota tota opinnot. Kävisikö tää sopii?
Kiitoksia. Ja tosiaan tässä loppukaneettina
niin tota mun mielestä patrikista olisi potentiaalia
tuolla tota tubettava investointipankkiin että
pistäisi tätä pistäisi korvan taakse että tota olisiko
tämmöinen ura mahdollinen? Katsotaan.
Kiitoksia vierailusta.