No niin, tervetuloa tänne neuvottelija kanavalle.
Me ollaan vieraana elias erämaja, suomen ekonomien
pääekonomisti, toista kertaa tervetuloa.
Kiitos paljon. Mukavaa olla taas täällä.
Viime kerralla taidettiin puhua kireistä ansiotuloveroista ja
pohdittiin, että nyt kun on oikeistohallitus niin tuleeko
siihen muutoksia näihin kirjeisiin rajaveroasteisiin ja
solidaarisuusvero osittain päästiin pois, mutta tota nyt
sitten otettiin taas vähän tässä kehysriihessä takapakkia sen
suhteen, että solidaarisuusvero vähän niinku.
Pompsahti pintaan, että paljon tässä on ehtinyt sattua ja
tapahtua sitten viime näkemän. Joo, se on ollut oikein suosittu
jakso ja oltiin mun mielestä hyvällä samalla aaltopituudella
siinä. Ja siis jos vielä tämä
tematiikan sanoo niin tää viisikymmentäyhdeksän piste 4
jakaan niinku törkeä maailman korkeimpia tuota rajaveroasteita
siellä suomessa, niin sitä pikkaisen niinku heitettiin
sinne tota tulorajaa ylöspäin, mutta sille itse prosentille ei
tehty mitään vähän elettiin silloin toiveita, että jospa se
sieltä vähän tippuisi niinku ruotsin tanskan tyyliin.
Mutta nyt sitten meillä on tota tuoreeltaan tää kehysriihi niin
sitä eikö sitä indeksille jotenkin siirrelty sitä
palikkaa. No joo nythän tota kaksine
ylintä verotaulukon tuloluokkaan niin niihin ei tulla tekemään
tätä indeksitarkastusta vuodenvaihteessa.
Mikä sitten taas tarkoittaa sitä, että ylempien tuloluokkien
niin verotus kiristyy suhteessa näihin muihin tuloluokkiin.
Elikkä käytännössä progressio sitten taas valitettavasti
kiristyy, että vaikka tätä nyt ei ehkä ole brändätty nimellä
solidaarisuusvero, niin se kyllä haisee aika pahasti.
Solidaarisuusvero ja tosiaan siitä solidaarisuusvero.
Nyt ei ihan täysin viimeksi tai päästykään pois tässä
hallitusohjelmassa, että se vaan siirrettiin niin, että se oli
siellä ylimmässä. Ylimmässä tota verotuloluokassa
sitten. Ja tää on tehty kaupallisessa
yhteistyössä suomen ekonomien kanssa.
Joo ja tässähän siis syntyi tämä tavallaan niinku rajaveroaste
käyrä, joka on niinku ihan oikea asia, vaikka jotkut siellä on
sitä mieltä, ettei sillä ole väliä, että ihmiset eivät
ajattele rajaveroilla, mutta ainakin työpaikan vaihdossa niin
kaikki ajattelevat niin, että tota ehkä siinä tavallaan, että
jos joku tarjoaa sulle nyky työpaikassa vähän niinku baaria
tai jotain muuta, niin ehkä siinä ei ajatella sitä, mutta
työpaikan vaihdossa kaikki ajattelee sitä.
Just näin ja ja tota kun ajattelee että ne on lähes 60%
ne meidän korkeimmat rajaveroasteet ja erilaiset myös
VMN asiantuntijatyöryhmät on jo vuosia sitten todenneet, että
kenenkään palkansaajan veroaste ei pitäisi olla yli
viittäkymmentä prosenttia. Niin nythän hoidellaan
käytännössä niinku riippumatta siitä, että mikä missä
tuloluokassa olet niin hoidellaan siellä
viidessäkymmenessä prosentissa tai sen tai sen ylitse että öö
en tiedä millä aikavälillä saataisiin sitten.
Tehtyä tälle ongelmalle aidosti jotain ja ja raivattua niitä
rajaveroasteita alas. Mä itse ajattelen, että kun tämä
on niin sanottu oikeistohallitus, jossa nyt on
ladattu kaikki suomen talousliberaalimmat voimat, yksi
pakettiin, että ehkä tässä olisi tämmöistä tota että.
Vero voi myös kohtuullista, joka tässä on mulle jo ollut.
Aki kangasharju vieraana niin tota uudempi taloustutkimus on
aika myötämielinen tälle tota nimenomaan työpaikan vaihdosta
syntyvälle tuota lisää tehokkuudelle joka tapahtuu jos
ne korkeammat veroasteet on kohtuullisia mutta ei tapahdu.
Jos jos siellä tavallaan isketään päätä.
Jatkuvasti nouseva rajaverokäyrä.
Juu juuri näin ja ja ja hieman kyllä pelottaa että kun katsoo
mikä tää julkisen talouden tila on ja ja että kun meillä tosiaan
on nyt oikeistohallitus jonka pitäisi lähtökohtaisesti olla
myönteinen sen suhteen, että työtä ei verotettaisiin koko
ajan, tiedetään että julkisessa taloudessa kuitenkin paineet
tulee vaan kasvamaan. Niin niin kuinka suureksi sitten
tavallaan meidän työn verotus voi nousta ennen kuin ihan
aidosti sitten vaikkapa perustuslakivaliokunta toteaa,
että näin ei voida tehdä, että hehän oli tehnyt tämmöisen.
Jonkinlaisen muistion. Missä se totesi, että tähänkin
asiaan itse asiassa pitäisi kiinnittää huomiota, että ihan
niinku loputtomiin ei voi niinku työtäkään verottaa ja tätä
keskustelua toivoisi käytävän enemmänkin suomessa, että että
kuinka mikä on se tavallaan maksimitaso oikeasti joka voi
olla hyväksyttävää. Mun mielestä se pitäisi olla 50%
maksimi. Mä liityn tähän tähän erittäin
mielelläni eli vaivaiset 10% tätä rajaveroaste että alaspäin,
että mulle siis joku eläkeläinen sanoi, että hän tekee työtä,
että hänen rajavero on niinku kuusikymmentäkaksi että tota mä
en tiedä meneekö se sitten sillain.
Eli tota kun tässä kehysriihessä myös rangaistiin näitä tota
eläkevakuutustuloa saavia eli eläkeläisiä jonkinlaisella
veronkorotuksella, kun niillä on sitten se tavallaan
työeläkemaksu ei ole, mutta tuleeko se sitten ehkä takaisin
kun sä menet töihin eläkkeellä niin.
Ja ja ja, itse asiassa kyllähän palkansaajillakin esimerkiksi
jos on vaikka lapsia ja lapseton vaikka päiväkodissa, jossa
sitten esimerkiksi katsotaan bruttotuloina se, että mihin
maksuluokkaan kuullut, niin sielläkin saattaa itse asiassa
tulla semmoisia kiinnostavia tilanteita jossa.
Yhtäkkiä rajaveroaste, kun saat jonkun pienen palkankorotuksen
niin se onkin jopa 100%. En tiedä voiko mennä jopa yli,
mutta pidän sitä todennäköisenä kun katsotaan pelkästään
bruttotuloja silloin kun määritellään esimerkiksi
tämmöisiä asiakasmaksuja vai aika kunnissa ja ei varmaan olla
pohdittu tätä kun näitä asiakasmaksuja vaikka kunnat
määritelleet että hetkinen että tässä on tämmöinen työnteon
kannustin öö että kun ihmiset saa nettopalkkaa oikeasti, mikä
on se mistä sitten maksetaan nämä maksutkin niin tota
rajaveroaste voi tosiaan tietyssä tilanteessa.
Jossa olla kyllä paljon enemmänkin kuin tää 60%.
Toi on ja sitten tietysti siellä alkupäässä on semmoinen
kiinnostava ilmiö, että tota kun puhutaan tästä taakanjaosta niin
tavallaan kun se prosessi käydään niinku tosi jyrkkä.
Mutta sittenhän meillä on tota tuen saajia ja elin negatiivisen
veron saajia niin niin tota sitten jotenkin mennyt
keskustelun siihen että nämä ihmiset jotka maksavat tätä
kuudenkymmenen prosentin tätä. Rajaveroa niin jotenkin
hyötyisivät tästä tilanteesta verrattuna ihmisiä, jotka saavat
vaikka -30% valtion kassasta. Jos niin kun ajatellaan siis
että että ihmisiä jotka eivät niinku osallistu mitenkään tähän
tota ainakaan siis sillä hetkellä tähän niinku tavallaan
yhteisen julkisen sektorin pyörittämiseen, niin jotenkin
siis tuohonkin keskustelun toivoisin niinku vähän
nyansseja. Joo kyllä näin ja ja se että ei
ehkä just mielletä sitä, että itse asiassa kun jatkuvasti
niitä veronkorotuksia painotetaan sinne keski ja
suurituloisiin. Niin itse asiassa silloinhan tää
monesti tää rajaveroaste nousee eniten siellä alemmissa
tuloluokissa. OK sun verotus saattaa olla ihan
kilpailukykyistä siellä alemmissa tuloluokissa, mutta
sitten kun haluaisit päästä sinne seuraavalle tuloluokka
portaalle, niin tällaiset toimet on sitten vaan kiristää sitä
verotusta eli kannusteet pysyä siellä matalammissa
tuloluokissa, niin on aika niinku kiveen hakattu ja sitten
jos jatkuvasti tehdään niin että kevennetään sieltä pienestä
päästä verotusta ja kiristetään sitten suuremmasta päästä.
Verotusta ja tää on siis muuttunut ihan.
Viimeisen 5 vuoden aikana talousala teoreettisen analyysin
niinku valtavirtaa on siis että tota niin sanotut työn vero
joustot. Niin ja ja sitten työn työn tota
tarjonnan niinku joustot on niinku tota merkittävästi
isompia. Eli tavallaan ihmiset reagoi
niihin tota työpaikkoja vaihtaessa niinku paljon enemmän
kuin sanotaanko vasemmistolaiset hegemonian aikana ajateltiin
vielä ehkä ehkä joskus 10 vuotta sitten eli tästä tästä löytyy
kuulkaas ihan talous teoreettista tutkimusta tästä.
Joo kyllä ja varmaan keskustelu. On varmaan silti aika vilkaista
vielä, että että mikä se konsensus sitten on, mutta on
niin kuin hassua ajatella, että öö on olemassa tai että ei olisi
olemassa sellaista pistettä, jossa verotus se itse asiassa
niin kuin toisi vähemmän tuloja ja kun ollaan kuudessakymmenessä
prosentissa, niin pidän hyvin todennäköisenä, että ollaan
pisteessä jossa lisää verottamalla saat vähemmän
tuloja. No mutta tota toi oli
ensimmäinen yllätys tästä tota kehysriihestä, että että
tavallaan löytyi tämmöinen tota työnkin.
Progressioporukka oikeiston hallituksesta, mutta se oli aika
pientä. Sitten kuitenkin ehkä korjasi
näitä tätä hyvin suhteettoman kritiikin alle tulevia niinku
ensimmäisiä hallitusohjelman päätöksiä, mutta.
Sittenhän sieltä löytyi tämä yleinen arvonlisävero.
Me vähän niinku veikkailtiin, että mitenhän sieltä tulee niin
taisi mennä vähän ohi tää meidän veikkaus.
Joo, veikkailtiin, että yksi prosenttiyksikkö yleistää ja
ehkä yksi prosenttiyksikkö sitten sitä neljäntoista pinnan
kantaa, mutta tulikin tämmöinen, mihin ehkä ei varmaan kukaan
oikein osannut ajatella, että että löytyisi tämmöinen luova
puolitoista prosenttiyksikköä. Ja kyllähän sillä kerrottiin
sitten se miljardi ja mä vähän ihmettelin itse asiassa kun tää
uutinen tuli ulos ja oli ollut paljon puhetta siitä, että yksi
miljardi. Hoidetaan veroilla ja sitten 2
miljardia leikkauksilla. Ja sitten mä mietin että no
sehän on jo se miljardi käytännössä jo se puolitoista
prosenttiyksikköä, että mistä sitten tulee nää puheet
eläkkeiden veronkiristykset mistä tulee nää puheet niinku
työn verotuksen kiristämisestä, mutta sittenhän kävikin ilmi,
että itse asiassa näitä veroja kiristettiin sitten se
puolitoista miljardia leikkauksia tehtiin vähän vähän
vähemmän ja tota olisiko sitten voitu välttää?
Sinänsä on siis mun mielestä niinku ihan järkevää, että jos
verotetaan ja kun pitää verottaa niin verotetaan mieluummin
sitten näitä välillisiä veroja. Ja nostetaan mieluummin alvia
kuin sitten esimerkiksi verotetaan työtä, mutta
puolitoista pinnaa on aika paljon ja ja sen puoli pinnaa
niin sen olisi voinut esimerkiksi saada sillä, että
olisi sitten verotettu vaikka haittaa hieman enemmän.
Elikkä nyt vaikkapa alkoholi, alkoholia ja tupakkaa, niin
sitten niitä veronkiristyksiä ei nyt ihan hirveän paljon tehty.
Nyt tässä kehysriihessä. Mutta oli siellä.
Siellä oli yksi haittavero leivottu sinne alvi.
Eikö se ollut? No siellä on tää makea makeis
makeisvero joo se on on eräällä tavalla joo.
Veteraan on itse asiassa oli kanssa ehkä tämmöinen yllätys
ainakin fazerille fazer fazerille etenkin yllätys ja ja
tota neljästoista pinnasta. Tosiaan kun noustaan
kahteenkymmeneenviiteen ja puoleen kertarysäyksellä, niin
sehän on niinku hurja yhtäkkinen veronkorotus.
Toki niinku hallitus on pyrki löytämään kaikkia mahdollisia
keinoja, miten voitaisiin luoda jonkinnäköinen terveysvero
esimerkiksi joka voisi sitten ikään kuin samanaikaisesti tehdä
meistä terveempiä ja sitten tuoda hyvää valtion kassaan.
Mutta se on ilmeisesti osoittautunut niin vaikeaksi
toteuttaa, että miten eri sitten kategorisoidaaan erilaisia
vaikka elintarvikkeita ja muita. Että sitten keksittiin, että
hei, että laitetaan makeiset ja suklaat elintarvikkeista sitten
tuohon korkeampaan yleiseen kantaan, niin tehdään se sitä
kautta. Mutta varmaan tässä ei varmaan
ole niinkään kyse siitä, että halutaan tehdä meistä terveempiä
vaan siitä että saadaan sitten öö enemmän tuloja.
Valtio terveemmäksi tosiaan mä tiedä tätä kyllä siellä niinku
aika paljon läskiä siellä valtiollakin, mutta ehkä pari
kelaa tuohon niin tota. Tässä on tämmöinen Palta kai
alkuperäinen lähde niin ennen tätä.
Kahdenkymmenenviiden piste 5 tuota kymmenystä.
Se aikaisemmin meillä oli semmoinen ajattelu, että valtiot
tai kymmenyksen nyt sinne ottaa neljänneksen ja vielä puoli
prosenttia päälle, että kauan ollaan liikuttu.
Liikuttu niistä ajoista kun kymmenys oli oli semmoinen
niinku normi tämmöisellä verolla, mutta tota tässä on
tämmöinen niinku graafi jossa tota päästään tuonne unkarin
peesiin eli eli maailman toisiimme korkeimmaksi yleisen
arvonlisäveron kannan verottaja niillä on
kaksikymmentäkahdeksan, mutta sitten niinku suhteessa BKT me
oltiin jo niinku. Täällä top kolmosessa, että että
nyt ollaan sitten vahvasti maailman kakkonen suhteessa.
Meidän aika vaan BKT hen eli on tää aika iso liike ja ja tota
mutta niinku sanoit ehkä tämmöisenä niinku välillisenä
verona. Siihen pystyy.
Itse vaikuttaa että kuluttaa sitten vähemmän, mutta se ei tee
hyvää ehkä kansantaloudelle. No kaikki verothan on tai mikään
vero ei ole hyvä kansantaloudelle paitsi nyt ehkä
joku sellainen vero joka joka olisi joku ympäristövero joka
sitten tota korjaisi jonkun tämmöisen markkinan ongelman
mutta lähtökohtaisesti. Kilpavene tai se että.
Niin päästökauppamekanismi yksi esimerkki tällaisesta mut ja
varmaan joku tupakka tupakkavero ehkä sitten toinen, mutta että
kaikki veronkorotukset on on taloudelle haitallisia, mutta
jotain ymmärrystä. Kyllä tässä tilanteessa kun piti
3 miljardia kaivaa. Niin niin annan kuitenkin sillä,
että että nyt myös tota verot. Työkalua käytettiin, käytettiin
sitä oikein verran. No olihan aika reiluja noi
veronkorotukset, mutta on jonkinnäköinen torjuntavoitto.
Ehkä se, että että ei kuitenkaan sitten tämä kokonaisveroaste
niin kun 4 vuoden syklillä sitten ainakaan niinku.
Kasva. Joo tää on muuten
mielenkiintoinen. Me oltiin tästä tästä tota ton
veronmaksajien niinku graafinen oli ottanut
valtiovarainministeri tota teki uuden ennusteensa että sitä ei
ole ehkä ihan ehtinyt täysin itse analysoimaan, mutta siinä
oli oli tuota sitten tuota laitettu tää että kovasti kauhia
etukäteen kauhisteltu kehitys että niinku kokonaisveroaste
pääsisi laskemaan niin nyt se niinku tällainen alkumetreillä
niinku tavallaan tota lehdistön ja vasemmiston ja tämmöiseen
patrizio laina tyyppisten ihmisten niinku helpotukseksi.
Niin korjattiin jo nyt, että se ei niinku nouse laske pätkääkään
se kokonaisveroaste ja mehän päästään tonne tota nyt maailman
nelossijalta niin päästään jo kolmoseksi niinku mun veikkaus
ja on siinä pieni mahdollisuus, että tää meidän maailma on
globaali verom mitali siinä kirkastuu näin olympialaisten
hengessä. No näin näin se vaan on.
Ja ja kyllä nyt niinku jostain täytyisi saada talouskasvuun
tähän tähän maahan, että että verottamalla me ei tätä taloutta
niinku saada. Julkista kulutusta lisäämällä.
Eikö se siinä? Joo se on se en edes halua
lähteä siihen keskusteluun, että kuinka niinku.
Help helppoa on tota noin niin nostaa itsensä suosta sillä että
öö ottaa julkiselta taloutena vaan vaan lisää velkaa että
sillä vaan saadaan koko ajan maalia ja sitten siirrettyä
eteenpäin. Näin on.
Nytten pääsevät sitten tuota sä kun oot vähän nuorempi niin sä
pääsit niinku mun pötsin maksamaan ja niin poispäin mutta
tota jossain vaiheessa tota ehkä sitten ponsi vietetään poikki.
No joo no mutta sitten tota jos miettii siis täähän oli tälleen
niinku ensimmäiseksi riihen niinku aika pontevasti.
Tehtiin asioita, että tota ainakin edellisessä
hallituksessa sitten lähinnä vaan liputtiin tota niinku
kehyksiä ja ulkopuolella jossain lautalla.
Mutta jotain siis tehtiin, että ainakin on niinku päätöksiä
analysoitava vissa tässä niin siinä alkavissa.
Ehkä toi tartun tuohon pointtiin kun sanoit että tää fazer
esimerkki niin eikö ole näin että tota siis se että sä saat
maksat vaikka sitä keskimmäistä alvia 14 ja sitten sitä yleistä
alvia kaksikymmentäviisi piste 5 niin ainakin joissakin
tilastoissa tämä yritys joka maksaa tätä alempaa eikä yleistä
niin se laskennallinen tota yhdentoista pilkku 5% ero
liikevaihdosta niin katsotaan yritystueksi.
Joo kyllä se on se on vero verotuki, joka on sitten yksi
näistä. Tämä yritystuen muodoista.
Itse asiassa suurin osa yritystuista, jos jos mietitään
jotain tämmöistä noin jopa 8 miljardin euron kokonaisuutta,
niin valta valtaosa sitten on tämmöistä ikään kuin
laskennallista tukea, joka tulee juuri sitä kautta, että valtio
vaan verottaa sua vähemmän kuin mikä se yleinen kanta on.
Joten se mikä tässä on sinänsä huvittavaa on se, että nyt kun
yleistä alvia nostettiin, niin itse asiassa öö yritystukien
määrä euromäärä niin se niinku mittavasti kasvoi vaikka
oikeasti. Ei niinku rahaa liikkunut
tietysti yrityksille tässä. Joo ja siihen tultiinkin.
Siis tähän me ei veikkaukseen, koska näin on, niin olisi voinut
ajatella, että se 14 pinnaa olisi noussut myös viiteentoista
tai viiteentoista ja puoleen, mutta se sitten vissiin
ajateltiin, että siinä on se ruokakori niin iso että sitä ei
uskallettu tehdä. No ehkä pitää olla onnellinen
näistä, mutta siis tanskassa jossa on vain kaksikymmentäviisi
pinnaa alvi ja nolla, niin se on hyvin binaarinen, että siellä
sitten vissiin ja yritystukia juuri ollenkaan.
Tästä syystä johtuen. Niin.
On toki sitten vielä on tietysti näitä muitakin yritystukia ja
itse asiassa hyvä kun nostit nää yritystuet esille, niin yksi
sellainen mitä me ollaan nyt tässä kritisoitu tässä
kehysriihessä on se, että että yritystukiin ei juurikaan
koskettu, että kun tehdään näinkin kuitenkin mittava 3
miljardin euron paketti niin niin ne olisi toivonut että
yritystuet olisi nähty siellä paketissa mukana.
Se olisi kanssa voinut mahdollistaa sen, että ei olisi
tarvinnut alvia korottaa näin paljon.
No minkälaisista yritystä tulisi sitten puhutaan ja nyt ei puhuta
esimerkiksi siitä, että että tarvitsisi nyt välttämättä
nostaa vaikka jotain alennettua alv kantaa.
Ylemmäs ja sitä kautta leikata vaan vaan puhutaan niinku sen
tyyppisistä tuista jotka on joko tämmöistä niinku suoraa tukea
tai sitten sellaista verohuojennus vaikkapa nyt
jollekin öö työkoneiden tämmöinen kevytpoltto eilisen
verohuojennus jolle on niinku vaikea löytää semmoista
taloustieteellistä perustetta, että mitä semmoista
yhteiskunnallista hyvää tää tukitoimi tuottaa että tätä ei
kannata niinku huomioida tässä verotuksessa tai tässä meidän
julkisen talouden kokonaisuudessa.
Ja kuitenkin tehdään alijäämää eli vaikkapa kauppa alusten tuet
100 miljoonaa euroa. Suurin piirtein olisin toivonut,
että tähän olisi puututtu. Eikö sieltä se väylämaksu?
Väylämaksut alennus pois siellä oli väylä väylämaksu.
Se oli tämmöinen konkreettisin yritystukileikkaus nytten tällä
kierroksella, että ei ne täysin ollut unohdettu, mutta hyvin
pieniä, että esimerkiksi tämän puolen prosenttiyksikön alvin
korotuksen öö noston, niin sen olisi voinut välttää sillä, että
noin 300 miljoonaa euroa olisi olisi leikattu.
Yritystukia ja ja vaikka kauppa alukset 100 miljoonaa sitten
sähköistämistätuki, joka on tämmöinen suht uusi tukimuoto
joka korvasi tämän päästökauppa compensationtuen, niin
sataviisikymmentä miljoonaa euroa öö.
Ja sitten meillä on tietysti mitä on paljon julkisuudessakin
ollut näitä Maakunta raviratojen maakuntaliiton lentokenttiä öö
maa ja metsätalousektorilla vaikkapa turkistarhausta.
Onko nää semmoisia asioita että meidän kannattaa niinku
alijäämäisen valtion kannattaa? Suunnata rahavirtoja näihin mun
mielestä ei ja sieltä olisi kyllä nyt ollut hyvä myös tehdä
leikkauksia. Joo, kuulostaa järkevältä.
Ehkä seuraavassa hyvä puolihan tässä sitten niinku tehdään
näitä asioita että tota nyt kun se tavallaan peli on aukaistu
eli ehkä niinku edellisessä ei tehty mitään muuta kuin lisätty
momentteja niin tota nyt tässä tavallaan avattu tää peli niin
niin sitten se niinku samoilla saranoilla niinku ehkä näitä
niinku sitten tapahtuu tuossa tuossa seuraavassa virityksessä
koska ei ei nää nyt sitten riitä vielä siihen 13 miljardin
niinku. Julkisen ylikulutukseen tai
toiselta nimeltään tuota vuotuiseen tota ulkomaisenlainen
velanottotarpeeseen. Mutta toi on niinku
mielenkiintoinen tää alavi homma tota tota voisi.
Niinku siis ihmiset jotka tekee näitä 10 miljardin
leikkauslistoja niinku vaikka liberaalit niin ne voisi katsoa
niinku erikseen tonne että että mikä on niinku tätä alvi
teknistä vähennystä koska siis yks ratkaisu että vedetään
yleinen alv kanta kahteenkymmeneen poistetaan ne
muut ja se olisi niinku laskutuskin paljon helpompaa
niin mulle kävisi tuommoinen systeemi että.
Sitten niinku yritystuista lähti niinku x miljardia pois niinku
tanska on tehnyt ja ja sitten yleensäkin siis semmoinen
kikkailu siinä että niinku julkinen valta vähän niinku
arpoa että mitä mitä hyödykettä nyt nyt sitten tuota ja mitä
niinku tavallaan veroilla tuetaan ja mitä ei ja sitten
vielä poljenpää niinku yritystasolla tehdä se sama
juttu että mutta ehkä tuosta väylästä niin ennen natoa
ajateltiin, että jos se veli venäläinen hyökkääjä niin voisi
olla hyvä että sieltä saako tätä ruotsista lähetetään nyt sitten
tota jotain ampumatarvikkeita. Ruotsilla ei voi olla, mutta
nythän ehkä siinä ei ehkä tämmöistä niin strategista
ulottuvuutta enää on niille. Näin voisi.
Näin voisi ajatella ja oikeastaan nyt joka ikiseen
tietysti yritystukimuotoon, niin niin aina löytyy puolustajansa
ja usein ne yleisimmät selitykset on niinku
huoltovarmuus yritä mihinkään tahansa niinku maa ja
metsätaloussektorin niinku tukeen niinku koskea että edes
aloittaa keskustelun siitä, niin heti kerrotaan, että hei, että
huoltovarmuus että etkö välitä suomen huoltovarmuudesta.
Se ei ole hirveän ehkä älyllistä keskustelua ja tietysti tässä
kauppa alustatuissa niin on. On sitten aika sama juttu.
Joo, mutta sieltä löytyisi sitten pelattavaa ehkä
positiivisesti ajateltuna niin seuraavalla kerralla sieltä
sitten ruopataan että. Joo ja varmaan tässä nyt se voi
olla että seuraava kerta kyllä tosiaan tulee, vaikka vaikka nyt
sitten tota purra totesi että nää oli oli tässä, mutta että
kyllä hänen vähintäänkin sitten seuraavan hallituksen jos niinku
tahtotila edelleen on se että että tota saadaan
tasapainotettua julkista taloutta niin toimii.
Täytyy tehdä ja mä vähän veikkaan että.
Meidän sotemenot niin niitä ei kyllä saada kuriin vaan sillä
että kirjoitetaan että öö parannetaan sote sektorin
tuottavuutta ja saadaan sieltä x miljardia vaan käytännössä jos
sieltä haluaisi saada säästöjä niin sitten pitäisi niinku
sitten pitäisi oikeasti purkaa niin siitä niinku
palvelurakennetta, taustoja, palvelulupaus jollain tavalla.
Nythän siellä oli jotain tämmöistä liikehdintää sinne,
että siellä oli vaikkapa erikoissairaanhoidossa niin että
jotenkin tämmöistä vaikka plastiikkakirurgi.
Vaan niin, että se ei olisi tämmöinen toimi mitä vaikka
julkinen sektori enää enää tuottaisi tän tyyppistä
ajattelua. Ehkä tässä nyt tarvittaisiin
seuraavina vuosina vähän lisääkin.
Joo ja eikö siellä näitä tavallaan niinku pöljiä
hallinnollisia päätöksiä, tavallisia niinku
hoitajamitoitus tyyppisiä niinku rajoja lievennettyä ja ja
hoitojonojen niinku teknisiä pituuksia, että ei tavallaan
niinku kalliilla rahalla täytetä jotain laillista velvoitetta,
jota siis yleensä oikeusvaltiossa ei ole hyvä
idea, että lakia rikotaan tietoisesti.
Niin niin tavallaan on parempi sitten muuttaa sitä lakia, jota
sä et pysty noudattamaan, kun tavallaan muuttaa sitä tai
rikkoa tietysti lakia, että musta on niinku pöly ja valinta
tehdään semmoisia lakeja joita sä tiedät että sä et voi
noudattaa. Mun mielestä oli ihan sillä
tavalla kiinnostava haastattelu. Tuossa tää tota vero veron
pääjohtaja joka kertoi tästä että miten nää niinku julkisen
sektorin todennäköisesti henkilöstöön koskevat
leikkaukset ja säästötoimet niin miten ne vaikuttaa esimerkiksi
heillä ja ja hän niin kuin toi esiin sen mun mielestä ihan
relevantin pointin että. Kun tehdään tämmöisiä säästöjä,
niin olisi hyvä että tehdään selkeästi niin, että että tästä
palveluksesta luovutaan ja sitten sille laitetaan
hintalappu eikä vaan niin että pidetään yllä tai ainakin
pyritään niinku signaloimaan, että mikään ei ikään kuin muutu
öö, mutta annetaan vähemmän euroja ja sitten ministeriöiden
ja muut joutuu sitten pohtimaan, että miten nää säästöt tehdään
ylläpitäen. Kuitenkin se sama taso semmoinen
pakotettu tuottavuus. Loikka, niin se ei välttämättä
ole aina hirveän helppo tehdä. Järkevää puhetta, mutta minä
annan hänelle itse vinkin, että heillä on semmoinen usean
henkilön some hassutteluryhmän, että sen voi niinku poistaa
helppoja verottajan palvelupuolelle vaiuksesta.
Kyllä suoraan, että tota ei tuota mitään lisäarvoa ja tota
ärsyttää. Se on se on totta, että mä en
tiedä tarvitseeko välttämättä verottajan erityisesti mainostaa
itseään tässä. Maassa sitä semmoisia niinku
tietoja tavalla. He oli semmoinen oikein
klassinen. Laitetaanpa tähän tota kun se
meni. Tykkään siitä siinä tätä kuinka
paljon ansiotuloverojen maksavat niinku mitkäkin kymmenykset
niin. Tämä 10% eniten ansiotuloja
saavat niin maksavat neljäkymmentäseitsemän
prosenttia. Muistaakseni sitten sinne tän
tyyppistä tietoa saa kyllä jakaa että että tota näin, että
jättäkää sinne nyt se yks kaveri joka tekee näitä tilasto
graafeja. Joo, mutta ehkä tohon, mutta nyt
kun tuli mainittua niin mä teen pienen takauman tähän
tuloveroon. Niin siis joskus ennen aikaan
kun meillä oli tätä huoletta. Joskus vielä huolehdittiin
yksityis varallisuuden kituaalisuus osuudesta.
Eikä vaan niinku ajateltu tän niinku eläkkeen vakuutuksen
niinku kestävyyden kautta asioita, niin meillä yritettiin
rakentaa tämmöisiä vapaaehtoisia eläkevakuutuksia.
Tavallaan niinku pitkäjänteisiä. Säästö systeemejä, jotka niinku
hyödyntää sitä tota verokiilan loiventaamista.
Meillä on esimerkiksi tätä semmoinen PS tili, joka sitten
ehkä poliittisista syistä vaan tapettiin, kun jollekin tuli
paha mieli siitä, että jonkun pienensi verojaan prosentilla,
mutta eikö tän tyyppinen henki nyt voisi olla niinku ainakin
keskustelu tästä asiasta, niin voisi olla ihan järkevää.
No joo, että sen ei tosiaan ne ei välttämättä tarvitse tehdä
paluuta johonkin tämmöiseen. Tota noin niin varsinaiseen
eläkejohtaja. Vakuutusjärjestelmään, mikä on
sitten aika byrokraattinen ja siinä on niin paljon ehtoja se
sitoo sitä sun vaarallisuutta aika aika pitkälle, mutta se,
että öö kun varmaan kaikki on sitä mieltä ja
hallitusohjelmassakin ollaan sitä mieltä että että
kansankapitalismia niinku on syytä kannustaa ja ja mitkä ne
toimet sitten on ollut. No esimerkiksi osakesäästötili
on ollut tällä milloin haluttu kannustaa, mutta osakesäästötili
ei sisällä mitään semmoista aitoa niinku rahallista.
Suoranaista kannustettava öö, että palkansaajan kannattaisi
alkaa sinne säästämään öö. No miksi siksi että ensinnäkin
siellä osakesäästötilillä vaikka sen hyvä puoli on tietysti se,
että sun ei tarvi sun täytyy maksaa verot vasta sitten kun sä
myyt niitä osakkeita jo nostat sieltä osakesäästötilistä niitä
niitä tuloja. Öö, mutta esimerkiksi arvo
osuustiliin verrattuna, niin sinnehän ei pysty esimerkiksi
säästämään etffaa ja ei ole vaikka vero tehokasta säästää
sinne ulkomaisiin osinkoja maksavia.
Öö tota? Osakkeita mulla on mulla.
On kyllä näitä kun en luottanut Suomen talouteen niin laitoin
jotain microsoftia ja muita jotka maksaa osinkoa sitten,
mutta en kyllä syytä itseäni näistä valinnoista.
Ne on ollut ihan niinku tuottoisia vero tappioista
huolimatta. Joo, mutta se tosiaan se
pointti, että että nyt kun tämmöinen osakesäästötili on
rakennettu ja sitten meillä on ollut tosiaan aikaisemmin sitten
näitä härveleitä, että että onko kannustettu niinku sijoittamaan
omaa eläköitymistä varten, niin voisiko olla, että tän
osakesäästötilin ympärille? Rakennettaisiin tämmöinen
mekanismi, jossa palkansaaja voisi ottaa sijoitusriskiä
näillä ansiotuloilla niin, että tästä tietystä ansiotulosta siis
tietty summa vuodessa sun palkkasummasta, niin voi sitten
säästää esimerkiksi arvo osuustilille tai
osakesäästötilille ja tästä ei menisi ansiotuloveroa ja sitten
vasta kun nostat sieltä öö näitä mahdollisia voittoja oo niin
vasta siinä eli käytätte sitä kulutukseen niin vasta silloin
öö. Sitä verotettaisiin ja ja
tällöin niinku palkansaajalle ei tulisi semmoista niinku
tuplaverotusta heti ja ja olisi selkeästi parempi kannuste öö
ottaa riskiä ja säästää ja mikä se hyöty olisi.
No se olisi juuri se, että se veisi painetta myös tällä tällä
meidän työeläkejärjestelmästä. Itse asiassa jos me kaikki ihan
oikeasti ryhdyttäisiin pitkäjänteisesti säästämään, eli
se voisi olla öö pitkällä aikavälillä niinku valtionkin
kannalta järkevä toimi ja ei tarvitse olla välttämättä
alkuvaiheessa. Ehkä vähän suuri summa se voisi
olla vaikka joku 300 500 € niinku vuodessa, mutta se että
saataisiin kaikki mukaan siihen, että kaikki palkansaajat
ymmärtäisi, että hei että nyt kannattaa ainakin tämän verran
vuosittain laittaa säästöön, koska se tulee öö ikään kuin ne
suoraan suoraan nettona, että siitä ei mene enää
ansiotuloverot verot ja täähän on tämmöinen niin kutsuttu
menoverojärjestelmä, jossa sitten vasta vasta verotetaan öö
kun kulutetaan. Aivan loistava idea suoraan
toteutukseen. Ja siis tässähän on vaikka
miljoona variaatiota, että yks on tosiaan että tota sitä sun.
Marginaalivero voi vähän tasata siis yliajan että jos sulla nyt
on joku piikki piikkitulo niin pikkaisen siirrät yli ja
tavallaan tavallaan niinku luot itsellesi bufferia ja tavallaan
sitten oot vähemmän riippuvainen valtion tukiverkostoista, koska
sulla on nyt sitten se oma bufferi eikä niinku aina
tarvitse hypätä johonkin tota sosiaalivakuutuksen tai
työttömyyskorvaukseen tai sitten niin kuin ihan vaan sun
käyttäytyminen muuttuu tota paremmaksi sitten tätä.
Toinen idea tulee heti mieleen, että meillä on se vähän yli
kahdenkymmenenneljän pinnan eläkevakuutusta.
No niin, vaikka kun sieltä puolitoista pinnaa niinku
lasketaan niin ihan vaikka siis sillä, että Haluatko
väliaikaisesti pienentää tämän puolentoista pinnan kertymän
laittamalla siitä vaikka niinku siitä kahdeskymmenes pinnasta
vaikka 4 pinnaa niinku omaa rahastoosi tai jotain tämmöistä
niinku ja laskee sen niinku neutraaliksi.
Siis tää tää niinku voi vaikka miljoonalla tavalla tehdä siis
sellainen että niinku tää systeemi ei myyty kovin paljon
ja käyttäytyminen muuttuu rationaalisempi ja
kansantalouteen syntyy niinku varallisuutta.
Kyllä ja tärkeää just tehdään ehkä tämmöisiä rohkeita
tämmöisiä kokeiluja ja kun on olemassa kuitenkin jotain
tämmöisiä. Aa vaikkapa tää osakesäästötili
ja ja semmoista lainsäädäntöä niin että siitä voisi niinku
vähän kehittää. Ja just näin että kun me
tiedetään että tuolle työeläkejärjestelmälle on niinku
kuitenkin jatkuvia muutostarpeita jatkuvia
muutospaineita, niin eihän sitä täydy yön yli niinku romuttaa
sitten kun järjestelmää mutta voidaan niinku just niinku
sanoit että voidaan esimerkiksi siihen yhdistää, että että
vaikka pienen osan voisitkin sitten laittaa itse rahastoihin
ja säästää sitten vaikka siitä työeläkemaksut.
Ja mieluiten just sillä, että se ei ole niinku sillain niinku
tyhmällä. Saat kun täytät
seitsemänkymmentäviisi niinku lukolla, että siinä olisi sitten
tota sitä elinkaaren hallintaa, että mieluiten ei välttämättä
ollenkaan, että sitten se niinku vaikka verotus hoitaa sen niinku
ulos ottamisen. Mutta niinku siis näin kaikki
normaalit länsimaat näitä on niinku ajatellut ja käynyt nää
keskustelut ajat sitten ja siis yleensäkin siis se tämän
viisikymmentäyhdeksän piste neljättä marginaaliverokilan
jälkeen tulee vielä siis toi työnantajan eläkemaksukiila.
Eli siis meillähän on sitten tässä muuten thomas piketty
tehnyt yksi tota talousteoriattisen tätä
tutkimuksen, jossa siis näitä yhdistellään näitä.
Veroja tämmöiseksi ketjuksi, että mä perehdyin joskus tähän
niinku juustoaterian niin tuli semmoinenkin vasta vastaan tota
tämmöinen vasemmisto idoli. Mutta siis että se tavallaan se
palkansaajan niinku maksaman palkan ulkopuolella maksa tai
työnantajan maksut ovat myös niinku verokiilaa taloustiede
eettisesti, niin senkin voisi tuoda näkyväksi ja sitten sen
voisi niin kun tota sillä voisi pelata tätä henkilökohtainen
varallisuus versus työeläkerahastotpeliä ihan ihan
hyvin. Tämmöinen pro vinkki sinne tota.
Kolmikantaa eikä nyt miettiä näitä eläkejärjestelmiä, niin mä
voin tulla vaikka heittelemään näitä ideoita teille.
Sehän olisikin itse asiassa muuten kanssa ihan kiinnostavaa,
että jos jokaisella palkansaajalla palkkakuitissa
näkyisi se. Todellinen kustannus, elikkä
myös ne työnantajamaksut ja sitten pystyisi näkemään sen,
että kuinka oikeasti merkittävä se verokiila on se mikä minkä
työnantaja maksaa ja kuinka paljon lopulta sun tilille tulee
niin kuinka valtava määrä rahaa se on.
Ja sitten voi miettiä, että miksi näin on ja pitäisikö ehkä
olla jotenkin. Toisin joo ja siis noin
karkeasti jos se on 50 piste 4 korkein ja siinä olisiko se 6
pinnaa se laskennallinen työntekijän maksu niin siitä ja
sitten niinku 18 pinnaa sen päälle niin meidän päästään
siitä tai johonkin. Kuusikymmentäseitsemän sen siis
lähelle seitsemääkymmentä, sillä niinku öljyn marginaali tuota
tuota toki sitten sinne tulee se niinku bruttopalkka, ettei se
ihan noin mene, mut kuitenkin tota luokkaa.
Mutta joo. Tota kovaa on kova.
On tota palkansaajan kuumuus ja siis jotain tämmöistä
bufferiointia sinne voisi tulla tai tiliointia tai niin kun niin
kun kannusteita kasvattaa tota nettovarallisuutta ja niinku
patenttiisimpiin. Suomessa länsimaissa.
No sitten voisi miettiä kehysriihi pikkaisen tuohon
teidän siis suomen ekonomien tuota.
Tavallaan koulutuspolitiikkaa asioihin, niin ehkä mietitään.
Siis siinä sulla oli joku kela että että niinku meillä on tää
tavallaan tää akateeminen koulutus on pikkaisen niinku
rapautunut. Joo, meidän oltiin 2000 luvun
alussa vielä vielä tota ihan OECD maiden kärjessä.
Koulutusasteen osalta ja nyt tällä hetkellä
kaksikymmentäviisi viiva kolmekymmentäneljävuotiaiden
kohdalla, niin me ollaan turkin ja chilen välissä ja ollaan
niinku selvästi tiputettu öö, että meillä ollaan jo
käytännössä pysytty se meidän koulutusaste kun sitten kaikissa
meidän verrokkimaissa niin on menty jo yli viidenkymmenen
prosentin ne. Jossain etelä koreassa taidetaan
olla jossain seitsemässäkymmenessä pinnassa
ja jopa siis tää oecd, n keskiarvo, niin se on niinku
lineaarisesti joka vuosi noussut ylöspäin niin, että me ollaan
nyt tietyssä selkeästi tän OECD. Keskiarvon alapuolelle ja miksi
tää on nyt niinku tärkeä asia niin kun me puhutaan kasvusta ja
siitä että me tarvitaan suomeen talouskasvua niin tällä
nykymenolla. Missä siis meidän työvoima
supistuu? Koska meidän väestö vanhenee ja
samaan aikaan sitten meidän koulutusaste jopa laskee niin
meidän inhimillinen pääoma elikkä tää joka huomioi
työvoiman ja siihen sitoutuneen niinku osaamisen niin tää
inhimillinen pääoma alkaa laskea suomessa jo 2040 luvulla ja jos
meidän inhimillinen pääoma laskee kaksituhattaneljäkymmentä
luvulla. Niin sitten herää kysymys, että
mistä se talouskasvu sitten tulee?
No sitten joku voi sanoa, että no ehkä me saadaan sitten vaikka
enemmän investointeja. No saadaanko me investointeja
maahan jossa inhimillinen pääoma laskee vai meillä pitäisi olla
lupaus siitä, että meillä on inhimillistä pääomaa pitkälle
tulevaisuuteen ja nyt siltä osin niin jäin miettimään tuossa
kehysriihessä, että siellähän oli tää kasvupaketti, joka kyllä
toivottavasti sitten kannustaa esimerkiksi näihin vihreän
siirtymän investointeihin, mutta siinä ei ole niinku huomioitu
tätä ongelmaa, että meidän koulutusaste.
Matelee ja jo tuolta sipilän hallituksen ajoilta asti niin
hallitukset on niinku sanoneet että meidän pitää nostaa se
koulutusaste sinne viiteenkymmeneen prosenttiin.
Me ollaan nyt siinä neljässäkymmenessä prosentissa,
mutta oikeastaan mitään semmoisia kovin konkreettisia
toimia ei ole tehty. No ehkä konkreettisimmat on se,
että on pyritty saamaan nopeammin suoraan lukiosta
ihmisiä korkeakouluun nää, mutta sitten se, että saataisiin
ylipäänsä öö enemmän ihmisiä. Korkeakoulutettua, niin siihen
ei ole nyt oikein keinoja vielä kerrottu.
Eikä tässä nyt kehysriihessäkään kerrottu ja tämä on niin kuin
meidän mielestä iso iso ongelma ja haaste.
Joo siis toi valinta. Tässähän voisi olla joku niinku
tutkinto titteli, inflaatio tai muut pelaa että ne vaan niinku
classifi ne heidän niinku. Alemman korkeakouluasteen niinku
eri lailla kuin meidän. Siis meillähän on niinku
historiallisesti ollut hyvin pirstaleinen tää koulutus tota
akateeminen putki että tota on niinku.
Gandía ja maisteria ja lisensiaatin ja tohtoria ja
ammattikorkeakoulua ja tämmöistä niinku yo merkonomiia ja
tavallista ergonomia. Että siis mä en tiedä kuinka
hyvin voisiko siinä olla tätä tutkinto inflaatiota efektiä?
No varmaan on on siitäkin, mutta toisaalta niin 4 5 uudesta
työpaikasta suurin piirtein länsimaissa niin öö uusissa
työpaikoissa siis 4/5 sellaisia että ne vaatii niinku osaamista
joka käytännössä vaatii korkea jonkinlaista
korkeakoulututkintoa. Niin siinä mielessä siis
työmarkkinoilla imu korkeakoulutetuille osaajille
niin on ihan valtava, siis jopa matalasuhdanteessa niin vaikkapa
ruotsissa, niin kun siellä ei käytännössä ole
korkeakoulutetuilla työttömyyttä ollenkaan.
Sitten kun heillä lähtee talouskasvu käyntiin, niin
sitten he repii ulkomailtakin suomestakin varmaan osaajia
sinne tukholmaan niinku nauttimaan talouskasvun
hedelmistä. Niin öö mä en tiedä onko tässä
kyse välttämättä tutkinto inflaatiosta.
Sehän ei sinänsä kyllä tarkoita mitään, että öö missä me ollaan,
miten me ollaan sijoitettu tämmöisessä koulutustaso
vertailussa öö, mutta aina herää kysymys, jos me ollaan jääty
jälkeen meidän kilpailijamaista ja verrokkimaista, että onko
kaikki tehty ihan oikein ja ilmeisesti suomessa jossain
kohtaa oli ajatus, että meillä siinä määrin yli
kouluttaudutaan, että sitten siirrettiin painopistettä sinne
ammatilliseen. Koulutukseen ja sitten on myös
havaittu, että itse asiassa meille alkaa olemaan jo
todellinen ongelma aivovuoto. Eli se, että meillä myös
korkeakoulutettuja lähtee tai lähdetään opiskelemaan
ulkomaille, sitä korkeakoulututkintoa ja jäädään
sitten sinne eikä tullakaan välttämättä enää.
Suomea joo ja sen tietysti siellä näkee itsekin.
Oli aikamoista kitkaa lontoossa oli silloin niinku huomattavasti
pienemmät ansiotuloverot niin tota oli siinä niinku ihan selvä
itselleenkin. Havaitsin sitä kitkaa että
palkkataso oli parempi ja verot pienen pieni.
Että ihan niinku helpolla palannut suomeen tota.
Niin ja siellä oli vielä rahastoeläkkeen, että että
tavallaan niinku että jos sitä niinku homo ekonomisti tyyppistä
ja ajattelee niin niin tota aika moni ulkomainen koulutettu joka
voisi tulla niinku tavallaan päivittäin ilmaiseksi tätä
balanssia, että ne on kouluttautunut jonkun muun
yhteiskunnan varoilla tai ehkä omillaan niin niin niillä ne
näkee sen verokiilan ja sitten taas suomessa ne näkee tavallaan
toisinpäin se verokiila, että muuttamalla toiseen maahan niin
tota sekä bruttopalkka että erityisesti nettopalkka nousee.
Juuri näin ja ja voisi ajatella, että että kun ruotsissa tosiaan
nyt talouskasvu finanssikriisin jälkeen ja on on melkein 30
pinnaa korkeampaa kuin mitä se suomella on on ollut, niin se
näkyy siellä jo ihan niinku palkkatasossa ja ja arjen
hyvinvointi ja ja kun siellä tosiaan korkeakoulutettuja
viedään käsistä, niin voi olla, että etenkin ruotsin kieltä
osaava korkeakoulutettu väestö suomessa niin niin heillä on
aika matala kynnys lähteä sitten tukholmaan, kun sieltä alkaa
headhunterin soittelemaan, että tuletko tänne ja.
Palkkataso on ihan eri kuin mitä se täällä on ja ja se niinku
talouskasvu kyllä näkyy. Joo toi on tota siis sinänsä
kyllä tunnistan tuon kelan, että muutama vuosi sitten just
ajateltiin, että niinku me tehdään.
Ensinnäkin niinku ihmiset tekee sen lohduttoman pääsykoe niinku
turhaa ja sitten tuotiin siihen tää tota korkeakoulu
valintakoeuudistus jota nyt sitten.
Muutetaan, kun vissiin matikkapaineet ja muut oli
rajuja ja se se nyt muuttuu tässä jos muuttuu eikä niin
tässä lähiaikoina. Joo, siellähän koko ajan
tapahtuu näitä näitä muutoksia siinä, että minkälaisia nää
sisäänpääsyvalinnat on. Siellä iso muutos oli se, että
tosiaan tai että todistusvalinta painoa tässä joitakin vuosia
sitten nostettiin merkittävästi ja sitten näitä kiintiöitä
niinku ihmisille joilla ei ole vielä ensimmäistä
korkeakoulupaikkaa ollenkaan. Ja nyt sitten tässä.
Uudessa uudistuksessa niin tosiaan sitten harmonisoidaan
näitä pisteytyksiä, että minkä verran näistä tota
ylioppilaskirjoituksista sitten voi saada pisteitä tiettyihin
paikkoihin ja ja ja siellä on aikaisemmin ollut tätä ongelmaa,
että on koettu, että vaikkapa joissakin humanistisissa
aineissa niin on vaikka matikalla on ollut liian suuri
painoarvo ja ilmeisesti tää on yksi sellainen mikä sitten
muuttuu tässä tota uudistuksessa.
Mutta että Suomessa on siis tai on totta se, että EU, ssa
lähtökohtaisesti muissa maissa. Niin korkeakouluun kyllä pääsee
siis lukiosta kun suomessa edelleen niin on aika kuitenkin
vaikea päästä, vaikka näitä uudistuksia on tehty, niin silti
on paljon ihmisiä ketkä haluaisi päästä, mutta ei vaan pääse ja
ja siitä tulee tämmöistä tyhjäkäyntiä sitten.
Joo mun mielestä siis. No en ole todellakaan tän alan
asiantuntija, mutta sitä avoin korkeakoulureittiä, että se
tavallaan niinku ryntäät tietyn määrän.
Opintopisteitä niin pääset vaikka siitä niinku tän tän
tyyppinen mallisilla ihan niinku monessa keski euroopan
yliopistossa ne ottaa isot kasat ihmisiä ja sitten niinku droppaa
niistä jotka ei vaan suoriudu niin niin vähän siinä
hybridimalleja sitten tota tää on mun mielestä ollut ihan kiva
vaikka nyt itse kun vaikka on tästä tota aalto yliopistosta
mikä on ihan onnistuneen fuusion tehnyt niin tota sitten kun
katsoo näitä muita vaihtoehtoja niin tavallaan kun itse minusta
te pankkiin niin palkkailin niitä tota ekonomeja tietysti
niin tota. Mä oon syntynyt, on tullut
paljon myötämielisemmin. Mä oon oikeastaan niinku aika
different siitä, että mistä ne tulee, koska se nyt tavallaan
niitä niinku puunataan niitä opiskelijoita.
Tavallaan yksi valita kokeella ja ja sitten niin.
Ja on kuitenkin niinku aika tasalaatuisia mun silmissä niin
tota mun mielestä tää on niinku aikaisemmin.
Oli siis sillä että sä teet niinku itsari jos sä oot päässyt
helsingin kauppakorkeakouluun ja ja sitten tyydyin johonkin
muuhun niin tavallaan tää tän tyyppinen tyyppistä ongelmaa mun
mielestä ei enää. Ole kovin paljon ei varmaan ole
ja ja ja oon ymmärtänyt, että monet tämmöiset isot
yrityksetkin ja on vähän muuttanut sitä rekrypolitiikkaa
sillä tavalla, että että kyllähän niinku lähtökohtaisesti
pitäisi ajatella että mitä ihminen osaa ja mitkä ihmisen
edellytykset pärjätä siinä työssä on kun sitten että mikä
sattuu olemaan. Nimellinen tutkinto.
Tai tai varsinkin se alabrändi siltä.
Koululla kyllä, että toki jonkinnäköistä varmaan
signaalivaikutusta voi sitten sitten olla riippuen siitä mistä
koulusta on valmistunut, mutta että sen tosiasiallinen merkitys
varmaan työelämässä on sitä pieni, että työelämässä
kuitenkin se tuottavuus sitten aidosti kasvaa ja se osaaminen
kasvaa, että se on kuitenkin ihan eri maailma kun.
Voisiko tota ajatella siis suomen economy, että kun mäkin
tunnen tavallaan tän pääsykoejärjestelmän uhreja
jotka. Jotka tavallaan ei vaikka nyt
päässyt sitten johonkin tosi vaikeaan paikkaan, niin tota
sitten menee vaikka ulkomaille niin ihan päteviä tyyppejä niin
tota jälleen kerran aika myötämielisesti siihen se on
niinku tekee vähän vaikeammaksi. Ottaa kantaa että mikä se nyt on
se todistuksen niinku tosiaan sellainen arvo kun ikinä
kuullutkaan kun tai on kuullut paikasta.
Mutta ei ole mitään hajua että onko nää hyviä arvosanoja vai
ei, mutta niinku tavallaan tuoda vähän sitä inkluusiota niinku
ulkomaisilla tutkinnoilla, että pääsisi teidän jäseneksi ja
tavallaan kunhan niinku samantyyppisissä hommissa.
Joo jäseneksi kyllä kyllä pääsee ihan ilman muuta muuta tota
hyvin monenlaisilla ulkomaisilla tutkinnoilla ja sitten on tästä
kyllä samaa mieltä, että kun me suomeen tarvitaan osaajia.
Niin tää inklusiivisuus on itse asiassa aika aika niinku
keskiössä, että miten me suhtaudutaan siihen, jos meille
tulee henkilö, joka nyt ei ole suomalaista yliopistosta saanut
nimenomaisesti maisterintutkintoa.
Suhtaudutaanko me siihen ennakkoluulottomasti vai
ollaanko me silleen että no otetaan aina nyt vaan se pakasta
jolla on se suomalainen tutkinto niin ei välttämättä ole aina
yrityksen kannalta niinku järkevintä ottaa aina ehkä sitä
suomalaista vaihtoehtoa tai suomalaisen korkeakoulun
kasvatti vaihtoehtoa. Näin se on joo ja se se on tota
mun mielestä siihen kannattaa suhtautua niinku ihmisten sitten
tota on niinku työkyvystään mitä ne on eikä eikä se välttämättä
aina niinku korreloi sitten sen akateemisen koulutuksen kanssa,
vaikka se nyt onkin tietty anna beastin diktaattori että oot
semmoisen nyt jaksanut rynnätä, rynnätä kuitenkin kaiken tuskan
läpi. Joo vaan se on varmaan just se
isoin että osoitus siitä että pystyy pystyy venymään ja ja
tota, mutta että aika monessa tutkinnossa.
Se varmaan se substanssi, mitä sieltä varsinaisesti sieltä
yliopisto tulee, niin se saattaa olla kyllä hyvinkin rajattua
siihen, että mitä sitten oikeasti siellä työelämässä
tekee, että siinä mielessä tota. On tosiaan paljon keskeisempää
tunnistaa henkilöt, jotka on tuottavia kiinnostuneita
asioista, osaa soveltaa ja ja osaa sitten kasvaa siinä
tehtävässä. Hieno homma.
Ne on vähän oli tota nihkeä. Maku jäi tästä tota
kehysriihestä. Itse asiassa semmoinen vähän
sateenkaarihallituksen vipata että niinku fifty fifty
veronkorotukset ja tavallaan niinku.
Säästöt että että tota, mutta ehkä siitä nyt ekasta
hallitusohjelman linjauksesta tuli niinku vähän enempää
säästöjä painetusta, että että kun hän niin kun.
Jatkossa nyt ei ei oteta niitä veronkorotuksia ja niinku
viilata niitä tätä meidänkin mainitsemia tätä turhia, että
tota julkisia kulutusmenojen, niin ehkä tästä nyt sitten
saadaan saadaan niinku jotain järkevää talouskasvua
aikaiseksi. Tälle tälle hallituspolitiikan.
No en en liikaa pidä tälle hengitystä, että meillä nyt
suomessa talouskasvu lähtisi mitenkään ihan hirveän hirveän
niinku kovaan nousukiitoon. Toki tässä nyt lähivuosille
ennustetaan jo kuitenkin talouskasvua, mikä on niinku
positiivista, mutta että se, että me saataisiin oikeasti
sellaista taloa. Niinku merkittävää talouskasvua
tähän maahan ja tuottavuuskasvun niin niin tota aika näyttää.
Joo, mutta tota ollaan paha maailman onnellisin kansa niin
tota ehkä ehkä siihen voisi tätä.
Se korreloida niinku jonkinlaisen optimismin kanssa,
niin tota lähdetään nyt sitten tienaamaan niitä tota niitä
kallisarvoisia veroeuroja sekä kulutuksen että palkkatyön
kautta. Mulla on ollut vieraana elias
erämaja, vedetään tonne sisäpiirin puolelle vielä
juttelemaan, että tota sehän on tuolta helsingin yliopiston
puolelta valtiasta, niin mulla on vähän semmoinen stereotypia
kun mä oon teidän bileissä joskus opiskeluaikana ollut,
että siellä on tavallaan tämmöinen niinku tämmöinen
niinku diplomaattipoliitikko. Linja on tämmöisiä niinku.
Järkeviä tällaisia niin niin minä kun sinä jatkat jotka
niinku osaa kansantaloutta ja ja niinku aika hyvin niitä
ekonomitaitoja niin onko tää tota?
Onko tää tota totta vai vai vai eläintä?
Se on ihan ihan totta. Tota tässä on itse asiassa aika
paljonkin, miten voidaan ajatella näitä stereotypioita,
että mehän kutsuttiin silloin vatsassa itseämme villapaita,
ekonomisteja.