Että meillä on vahva verkko osittain näiden sähkösaunajen
kautta, mutta myös tietysti niinku sähkölämmityksen kautta
me katsottiin 2 kertaa, että onko meillä pilkku oikeassa
paikassa kun me laskettiin sinne kaikki parantaisi niinku
kerralla käyntiin niin se olisi hetkellinen niinku tehon tarve.
Aika huikea myös lämmitys liikenne.
Autot terästeon. Koska kaikki teollisuus
sähköistyy eli siinä on tavallaan niinku monta voimaa
jotka muuttaa yhteiskuntaa niin että tarvitaan paljon enemmän
uusiutuvaa. Sähköä etelä saksasta on
suljettu paljon tuotantoa, niin se on niinku epätavallisissa se
tuotanto ja kulutus. No niin tervetuloa tänne
neuvottelija kanavalle. Mulla on vieraana minna
korkeaoja ja elina seppä korkeasta.
Tervetuloa kiitos kiitos ja tää on tehty kaupallisessa
yhteistyössä korkean kanssa. Hei otetaan tämmöinen teema,
siis Uniperin ja fortumin myötä SUOMI ei saksaan jonkinlaisessa
poliittisessa energia sodassa, mutta mun mielestä niinku
kiehtovan erilaisia markkinoida niin voitaisiin vähän miettiä
niin kun niiden kautta tätä uusiutuvan energian murrosta,
varsinkin minna salit tuota. Kauan kauan sitten muuraamassa
olkiluodon peruskiveä loppuko uskotkaan varrella ja kuinka
merkittävää tää on. Ilmeisesti tuhatkaksisataa
megawattituntia tällä hetkellä kyllä 1200 megawattia tehon siis
joo siis aika tasan tarkkaan 17 vuotta sitten se oli syyskuussa
kaksituhattaviisi tarkistin päivämäärän.
Ja ja tuota kyllä tietysti siis silloin ryhdyttiin tekemään
euroopassa ensimmäistä ydinvoimalaitosta niin kun.
No sanotaan että sukupolveen ja ja niin kun olihan se selvää
että moni asia oli niinku moni asia oli eläkkeellä eli ne jotka
oli tehnyt silloin silloin kahdeksankymmentäluvulla niin
eivät olleet enää enää tota tekemässä ja ja tämmöiset
kaikenlaiset tavarat ja ja palveluverkostot niin oli oli
ehkä heikosti olemassa. Eli kyllä se niinku oli tietysti
tietynlaista. Tien raivaamista, mutta se että
siinä näin kauan menee, niin ehkä siihen ei kukaan uskonut.
Sieltä tuli tuhatkuusisataa megawattituntia kaiken kaikkiaan
ja ja jo tässä vaiheessa tällä viikolla siis pitkään pitkään
pitkään aikaan SUOMI vei mini rikki sen tälle viikolle tota
energian ulkomaille ja saksassahan se on toisin päin,
niin ehkä voisi nyt tähän alkuun itse asiassa kertoa minkälaisia
työtehtäviä teillä on korkealla. No me me ollaan.
Konsultoinnissa toimitaan, toimitaan siellä ja ja tota mä
oon oon senior adviser ja taustastani johtuen tosiaan kun
oon energiateollisuudessa melkein 30 vuotta ollut töissä,
niin niin en ylläty yllätys yllätys aika paljon on
tekemisissä energiahankkeiden kanssa.
Mites elina? No sama juttu että
energiahankkeita pääasiassa teen, mä oon siis korkealla
senior konsulttina ja oma ura jo ihan niin pitkä kun minnalla,
mutta noin 5 vuotta on ollut energia alalla töissä itsekin
ja. Pääasiassa ulkoisia.
Ja myös sisäisiä energiaan liittyviä hankkeita tehdään
meidän kanssakin paljon. Yksi aloitetaan tuosta saksa
SUOMI vertailussa. Tässä on tää tuotannot ja
yllättävää, että siis vaikka siis saksassa on niin kun yli 10
kertaa väestöä niin nää energiatasot on aika lailla yksi
suhde 10 ja mutta tää tuotanto miksi on hyvin erilainen SUOMI
versus saksa? Ja tää tää ydinvoima on tietysti
täysin ilmiselvä eroavaisuus tässä, eli SUOMI on viisaasti
panostanut ydinvoimaan joka. Lasketaan uusiutuvaksi ja
ainakin mun kirjoissa ja ja tuota tota sitten saksa ei miten
nää mitäs tästä voisi havaita näistä kuvioista?
No joo saatko sä? Saatko sä teki oman oman
ratkaisunsa ja ja saksahan on aina ollut ehkä sellainen
ydinvoima kriittinen ja ja niin kun SUOMI taas on ollut ollut
niinku luottanut monipuolisuuteen ja ja niinku
pienenä maana joutunut tietysti miettimään sitä että kaikki
resurssit mitkä on käytettävissä niin ne pitää pitää ottaa
käyttöön. Mutta mut ehkä sekin niin kun jo
ja saksa saksa tietysti nyt tässä tilanteessa missä tänä
päivänä ollaan niin niin voi sanoa että että niin kun.
Räjähti silmille kauniisti sanottuna.
Eli kun kun aika aika iso iso luotto on ollut siihen venäjän
maakaasun ja se maakaasu on ollut niinku se saksan kivijalka
siis sekä sähköntuotannossa. Mutta on hyvä muistaa että että
saksassa on paljon esimerkiksi niinku rakennuksia asuntoja
lämmitetään maakaasulla mikä suomessa on ihan ihan niinku
häviävän pieni. Ja sitten suomessa toisaalta
ollaan. Ollaan niin kun oltu aika vähän
tai maakaasua on itse asiassa aika vähän käytetty.
No ei edellisessä sähköntuotannossa oikeastaan
ollenkaan et ne on ollu nää kaukolämpölaitokset, jossa sitä
sitä on käytetty. Ja nyt niin kun tietysti kun tää
tää tota noin venäjän hyökkäyssota niinku myllersi
markkinan ihan täysin niin niin tällä hetkellähän ne on niinku
suomalaiset on pystynyt korvaamaan sen maakaasun käytön
niin kun sähköntuotannossa lämmöntuotannossa kokonaan ja
aika pitkälti itse asiassa niin kuin teollisuuden raaka
ainekäytön. Ja ja niin kun nyt oli just ihan
tuore uutinen uutinen siitä, että että neste neste on nyt
Porvoon jalostamolla niinku käytännössä kai lähes kokonaan
niinku pystynyt korvaamaan maakaasun käytön.
Ja sehän on se toinen iso niinku missä sitä tarvitaan.
Eli eli metsäteollisuudessa ja kemianteollisuudessa.
Laitanko tähän uutinen tosiaan että niinku joo puoleen oli
tiputettu se maakaasun käyttö hesarin artikkelin mukaan
Suomessa mikä on niinku hämmentävän nopea suoritus ja
sitten tosiaan siirrytty muun muassa puhutaan niin ja.
Onko litran propaani? Liittyykö niin joo liittyykö tää
tuota myös tähän niin kun vetytalouteen tai pakkotyön mitä
EU, ssa suunnitellaan? No ei suorastaan, kyllä se on
ihan hinta signaali eli eli eli se on niinku hyvä, hyvä niinku
miettiä ehkä sitä että että tää on kauheeta sanoa, mutta että
onko onko sitten niinku raaka aineet ja energia on ollut
niinku liian halpaa, että sitä hintaa ohjautuvuutta ei ole
niinku aikaisemmin tapahtunut, mutta ja nythän se on sitten
taas tietysti menty ihan toiseen toiseen niinku ääripäähän, mutta
siinä kohtaa niinku. Jos ajatellaan vaikka tota tota
sähköeläimen yhteistuotantoon niin niin se että se maakaasu on
vaan niinku kestämättömän kallis polttoaine niin niin se se ohjaa
siihen että niitä korvaavia korvaavia tota niin kuin
energialähteitä sitten ruvetaan etsimään ja sama teollisuudessa
että tietysti se että nyt niin kuin hetkellisesti käy niin että
päästöt lisääntyy koska se se korvaava polttoaine sitten on on
niin kuin suomen tapauksessa turvetta tai tai jopa jopa niin
kuin kivihiiltä. Mutta toivottavasti se on nyt
vaan tällainen niinku lyhyen lyhyen aikavälin niin kun
kriisi. Kriisiajan niinku ylimeno
ylimenokauden polttoaine siis tää on nyt kyllä siis
maailmanlaajuinen ongelma tää energia miksi muuttelu ei
pelkästään saksa ja SUOMI vaikka nää onkin tietynlaista ääripäät
nyt sitten euroopassa elina mites tässä on niinku aika
hämmentävä graafi tää IA lta niin mikäs tää IA on ja miten
tää voi mennä näin tässä tietysti varmaan tässä
skenaariossa tavoitellaan nettopäästöttömyyttä mutta toi
tuntuu aika uskomattomalta että uskomattomalta että noi
uusiutuvat noin paljon nousisi. Onko tää realistinen?
Kyllä tää skenaario on siis tehty sen perusteella, että
miten päästäisiin että on ollaan vuoteen
kaksituhattaviisikymmentä mennessä ja IAN eli siis
kansainvälisen energiajärjestön omillakin sanoilla hyvin.
Hyvin kunnianhimoinen skenaario ja vaatii varmasti tosi paljon
paljon työtä. Eli siinä näkyy just että miten
niinku. Historiassa on paljon
globaalisti käytetty fossiilisia polttoaineita.
Myös sähköntuotantoon. Ja miten sitten taas, jos siihen
nepton ollaan halutaan, niin pitäisi pitäisi sitä uusiutuvan
määrää kyllä. Kyllä reilusti kasvattaa
sähköntuotannossa, että. Että tota vaatii työtä varmasti
tosi paljon, että siihen globaalisti päästäisiin.
Toki se ei ole pelkästään se, että päästäisiin fossiilisista
eroon, vaan myös sitten se, että koko yhteiskunta sähköistyy.
Eli kun tässä graafissa näkyy vaan sähköntuotanto.
Niin myös myös lämmitys liikenne.
Autot terästeon. Plus kaikki teollisuus
sähköistyy eli siinä on tavallaan niinku monta voimaa
jotka muuttaa yhteiskuntaa niin että tarvitaan paljon enemmän
uusiutuvaa. Sähköä joo tossa siis tota
aikaisemmin korkea jakson. Mulla oli tuo tuo tota jussi ja
otto täällä niin hämmästelin tätä että miten tää niinku
aurinko on näin tullut näin voimakkaasti ja tuossa
skenaariossakin se näkyy että onko tää nyt sitten vaan.
Vanhin halpaa ja tehokasta nykyään tai aurinkoenergia, että
siinä on tulevaisuus oikeasti. No sen hinta on on on laskenut
ja toki siinä on monia hyviä puolia.
Myös vaikka tuulivoimaan verrattuna, että ei niinku ehkä
maisemavaikutukset sitoo ihan samanlaiset, mutta.
Ja monissa monissa jos miettii globaalia näkökulmaa niin
monissa maissa sitten ehkä aurinkovoimalla voidaan saada
enemmän tuotantoa, vaikka suomessa tuulivoimaa ehkä onkin
se jolla. Sitten taas per asennettu
kapasiteetti saadaan enemmän energiaa tuotettua.
Joo laitetaan tuohon siis tää suomen sisäinen viikko
esimerkki, tuuli ja aurinko niin täähän.
Heiluu paljon mitä haluan tehdä sitten niin kun tuotannon
heilumisesta tai mitä seurauksia siitä tulee?
No siitä ainakin seuraa se, että että jos miettii asennettua
kapasiteettia fossiilisissa sähköntuotanto muodoissa, niin
uusiutuvalla se tavallaan käyttöaika on pienempi eli
kapasiteettia tarvitaan enemmän. Eli mitä ehkä kuvaa sitten tässä
vasemmalla oleva. Hyvinkin nouseva käyrä
uusiutuvien kapasiteetin. Sitten taas asennetun
kapasiteetin määrässä. Eli tarvitaanko sitä tähän
kapasiteettiin niin kun liikaa, koska sitä ei aina tule sieltä
vai ainakin suhteessa enemmän kun jos vertaa fossiilisiin.
Joo miten tätä niinku tavallaan liigatehoa tai sitten liian
vähän tehoa niinku voidaan. Onko siellä jotain ratkaisuja
että mitä mitä sillä voi tehdä? No monenlaisia
varastointiratkaisuja on on kehitteillä, että ainakin itse
olen mielenkiinnolla seurannut sitä.
Lämmön varastointia hiekkaan esimerkiksi ja toisaalta on siis
sähkö ja sitten vaikka vetytalous on semmoinen, joka
auttaa tasaamaan tasaamaan. Sitten sitä vaihtelua että että
kun siirrytään tämmöisen hyvinkin sarjakuvaiseen ja
heillä on vaan tuotantoon, niin onko tää minna muuten siis tää
on myös teollisuudelle ihan niin kun toimiva ratkaisu tähän.
Joo ja itse asiassa se, että niinku tällä hetkellä käytössä
oleva voisi voi sanoa että paras tapa varastoida on se vesi eli
eli se on se on koeteltu ja ja ja siihen siihen on niinku
mahdollisuuksia. Esimerkiksi norjassa on tietysti
ihan valtavat vesivarastot, mutta meillä suomessakin on on
niin, kun kaikenlaisia tapoja niinku lämmintä vettä
varastoida. Helsinki hyvänä esimerkkinä
meillä on. Meillä on näitä näitä vanhoja
tämmöisiä polttoainevarmuusvaraston
luolastoja, joita otetaan niinku lämpimän lämpimän veden
varastokäyttöön. Eli se on se on niin kuin se on
se ehkä niinku koetellut tekniikka täl tällä hetkellä.
Mm niin eikö tässä ole siis ja siis vesivoimaan siis sillä ei
vaan niin kun päästetä sitä tota padoista läpi eli tavallaan
niinku tota hiljaailee jätetään sinne yläjuoksun vettä.
Se on niinku yks tapa ja sitten ryöpsähtitetään sitten kun
tarvitaan ja sitten on tämmöistä kallistusta ajetaan sitten
turbiinien läpi kyllä kyllä kyllä joo ja sitten toistan
tämmöiset tota joko veden lämmön talletus tai voihan pumpatakin
voisiko siis sanotaan että haalean haalean veden
varastointi ja sitten on tosiaan nää nää että niin sanotusti
halvalla sähköllä. Pumpataan ylevirtaa ja ja
kalliimmalla sähkönhinnan ajetaan sitten sieltä sieltä
turbiinien läpi, niin näitä näitä on suomessakin.
Mutta jos siis tuossa sitten kiinnitetään huomiota jos nää
niin kun aurinkotuuli ja ydinvoimaa ne kovat lupaukset
niin toi ydinvoima aika aika niinku laiskasti kasvaa.
Eikö nää mini ylireagtorit on oikein sitten tulossa?
No joo siis kyllähän kyllähän niitä paljon kehitetään ja ja ja
se on niinku se on se on ihan itse ainakin uskon että se on
ihan ihan varmasti niinku tulevaisuuden tekniikkaa, mutta
mut että milloin, milloin sitten niin?
Ne on niin kun kaupallisessa käytössä, niin siihen tietysti
vaikuttaa. Tietysti se tekniikan
kehittyminen, mutta vaikuttaa myös luvitus.
Ja ja ne on hyvin paljon kompaktimpi ja yksiköitä.
Sitten kun nää nykyiset isot isot laitokset.
Onko täällä mitään jokereita? Siis joskus puhuttiin
vuorovesivoimatoista ja muusta että tai muusta tämmöisestä että
tulisi niinku joku neljäs neljäs uusiutuvat niin se on.
Se on hyvä kysymys että että tähän tietysti liittyy se, että
että niinku että kaikki niin kun olemassa olevat keinot pitää
ottaa käyttöön, mutta sitten tietysti pitää myös niin kun
voisiko sanoa että tutkija ja kehittää niitä keinoja joista me
emme tiedä tällä hetkellä mitään.
Eli se tutkimus ja kehitys on tässä tässä tietysti ihan ihan
niinku avainasemassa ja nythän on loistava niin kun hetki tehdä
sitä, koska nyt on tosi paljon kaikenlaista tutkimus ja
kehitysrahaa tän tän tota noin niin sanotun rf niin kuin rahaa
eli eli tätä. Koronasta niin kun liikkeelle
lähtenyt lähteneitä kehitys kehitysohjelmia muun muassa ja
se, että että niinku mitä mikä mikä, niinku mikä meillä on
käytössä 10 vuoden päästä tai kolmenkymmenen vuoden päästä,
niin niin eihän me niitä kaikkia tällä hetkellä tiedetä, mutta
sen mä voisin ehkä sanoa, että suomessa ei vuorovesivoimat ole
käytössä. No sitten voisi mennä näihin jo
viitattiin näihin tota verkkoihin.
Mutta siis tosiaan suomessa saksassa esimerkiksi suomessa
tosiaan niin kun joka lauantai ilta värähtäen tuota.
Varmaan miljoona saunakin voi mennä päälle niin tota se on
varmaan jollakin tavalla kovettanut tän verkon että
täällä on niin kun ilman tätä siis tuulia aurinko
vaihteluakin. Valmistauduttu ottamaan isoja
teho vaihteluja. Joo, se on mielenkiintoinen
kysymys. Me itse asiassa tuossa oikein
vähän tutkittiin, että paljonko suomessa on saunoja ja ja tota
vastaus on se, että kukaan ei tiedä.
Mutta mutta tilastokeskus on on aika luotettava tilastoja
suomessa, niin tilastokeskuksen muutaman vuoden takaisen
tilaston mukaan Suomessa on miljoona seitsemänsataatuhatta
asunto sauna kun se oli huoneistokohtainen sauna, niin
eli oletettavasti niistä valtaosa on sähkösauna.
Tosi varmaan omakotitaloissa rivitaloissa voi olla puusauna,
mut jos ajatellaan noin niinku puolitoista 1 000 001,7
miljoonaa niinku sähkösauna suomessa ja jos niissä olisi
niinku semmoinen 6 kilowatin kiuas.
Mikä on ehkä aika pieni, mutta noin keskimäärin niin niin se
on. Itse asiassa me me katsottiin 2
kertaa, että onko meillä pilkku oikeassa paikassa kun me
laskettiin että jos ne kaikki parantaisi niinku kerralla käy
käyntiin niin se olisi hetkellinen niinku tehontarve
aika huikea eli eli elin siis yli kaksikymmentäviisi
prosenttia suomessa käytettävissä olevasta tehosta,
niin toivottavasti ne ihan kaikki ei lähde silloin
lauantainakaan, joka nyt on vähän parempi hetki.
Kun ehkä se perjantai ilta niin niin niin tota käyntiin tai
päälle, mutta se on ihan totta että.
Että me ei ehkä niinku ole ajateltu sitä tässä hetkessä
niin silloin aikanaan kun suomen sähköverkko on rakennettu, että
että meillä on vahva verkko. Osittain näiden sähkösaunajen
kautta, mutta myös tietysti niinku sähkölämmityksen kautta.
Eli kyllähän suomessa niinku rajaseudulla niin sähkölämmitys
on aika aika niinku tai sanoa, että valtaosa taloista lämpeää
sähköllä. Joko tietysti nyt on sitten
talven aika aika niinku hurjaa asia.
Aasia asia monelle tai tai toivottavasti ei ole, mutta
mutta pelottava kuitenkin niin niin se on.
Se on niinku edesauttanut sitä, että meillä on on niin kuin
kaiken tason verkot hyvässä kunnossa ja sitten tietysti myös
tää teollisuus, joka joka on niin kun ja on hajallaan
suomessa, niin me meillä on on niinku vahvat verkot ja fingrid
niinku kehittää verkkoa koko ajan ja investoi siihen, että se
ei ole meillä sillä tavalla pullonkaula kun kun monessa
monessa muussa maassa ja saksassa esimerkiksi kiinnitti
huomiota, että. No siellä on aika paljon sitä
fossiilista ja jopa kaasulla voidaan parannella helpot helpot
sähköt siinä niin kuin sitten se niin tavallaan tää pohjoisesta
vaikka pohjoisen tuulivoimaloista etelään niin
kun sähkön kuljettaminen on jatkuvasti ongelmissa, että
siellä on niinku todellakaan näin hyvät verkot sitten
sellaset on suljettu paljon. Etelä saksasta on suljettu
paljon tuotantoa niin se on niinku epätavallisissa se
tuotanto ja kulutus sitten tässä on.
Tää yks trendi on tää varastointi ja sitten
kaksisuuntaisiauskin jopa tässä verkossa että voitaisiin miettiä
tätä niinku verkon. Kehitystä tästä
lineaariverkostoa päätään siitä niinku kuvaa ei tämmöiseen niin
kun integroituu syrä viittaa siis tää tää joo integroitu
systeemit sitten myös niinku jopa kaksisuuntainen tai
varastoiva tai osallistuva. Mitä tää oikeastaan tarkoittaa.
Tää ympyräkaavio ainakin itselle tulee semmoinen olo että että
että kaikki niinku monimutkaistuu ja ratkaisut
tulee olemaan tosi paljon niinku monipuolisempia ja
monimutkaisempia kuin aiemmin on vaan tehty sähköä ja myyty se
mut nyt sitten. Sitä voi varastoida niinku.
Varastoida niinku sähkövarastoissa sitä voi
varastoida ihan vaikka sähköautojen akuissa
yksityishenkilöt ja ja kaikki tää vaatii niinku.
Monenlaisia uusia palvelumalleja ja sitten uudenlaisia
ratkaisuja. Ja sitten tuolla myös näkyy
tietysti vettyy yksi esimerkkinä ja.
Ja siis ylipäänsä se, että energiavirtoja tulee olemaan
tosi paljon enemmän ja monenlaisia.
Ehkä hullujakin tällä hetkellä hulluina pidettyjä ratkaisuja
varmasti niinku tähän hashi x häkkyrä tulee.
Tarkoittaako paavo x niinku nimenomaan vetymuotoihin
elektrolyysillä konvertointi ja vaikka se niinku laajempi käsite
eli jotenkin vaan voimaa muuten niinku x ehkä kun on se että
muutetaan sähköä joksikin, mutta toki se usein usein vedyksi
tällä hetkellä niinku käsitetään että onko tässä villoja siis.
Tuntuu hienolta, että vaikka nyt sitten onko se elektronisista
otetaan niinku vety irti vedestä, mutta tota sähköllä
niin niin tota että sitten varmaan saadaan niinku vetyä ja
ja OK se nyt varmaan sitä maakaasu ja propaania voisi ehkä
korvata vai korvaako se niitä vai jotain muuta?
Joo niin ja sitten varmaan voisi kuvitella että vetyä voi
jotenkin LNG maisesti tiivisteellä, ehkä siitä voi
jalostaa monenlaisia tuotteita itse asiassa, mutta mutta joo
varmasti niinku yks yks hyvä. Korvaa, mitä sillä korvataan.
Olisi sitten se maakaasu tai fossiilinen maakaasu.
Just huomasin että EU haaveilee jonkinlaista vetoataloutta, niin
onko se nimenomaan siis tämmöistä, että tota EU on
selkeästi valinnut niinku vetytalouden.
Yksi tulevaisuuden tärkeäksi aiheeksi ja siihen myös on on
just vaikka repower EUN kautta paljonkin kehitysrahaa tarjolla,
että. Että varmasti niinku haaveillaan
siitä, että että sitä sähköä sinne saataisiin, mutta sitten
oli. Mä oon nähnyt kriittisiäkin
havaintoja siitä, että se ei olisi kovin tehokas niinku
varastomuoto, että se on varmaan nyt taas niinku kehityskäyrä
melko aika alhaisessa vaiheessa. No se hyötysuhde sähköistä
vedyksi ja vedystä sähköksi on aika huono selkeästi alle 50%.
Tällä hetkellä. Olisiko se ollut noin
kolmekymmentäviisi jotain sen suuntaista?
Toki se varmasti voi siitä kehittyä, mutta mutta varmasti
siitä niitä soraääniä. Tulee, että että se niinku ehkä
sit. Jalostaminen joksikin muiksi
tuotteiksi voisi olla järkevämpää, vaikka sitten
liikenne. Käyttöön joo sitten toi
kaksisuunta. Sustain tai ylipäätänsä se, että
tota ei ei niin kun täällä ei tasaisella ydinvoimayyliin tota
vaan niinku tota vedetään tasa teholla kaksikymmentäneljä 7
koko ajan vaan että se verkko on elää koko ajan ja se ottaa
vastaan mutta myös niinku lähettää toisesta päästä niin
olisiko nää parietut siirtoverkot niinku elenia ja
caruna sitten saamassa niinku pienen synnin palautuksen kun ne
joutuu tavallaan kehittämään tätä tätä kaksisuuntaisuutta vai
onko se fingrid nyt se niinku pää hyvistä tässä tota.
Tässä verkon kehittämisen puolella.
Eikö fingrid jossa niinku korkea jännite tota isot isot
kantaverkko kantaverkko joo siis grilli aikanaan tosi tosi hyvä
mainoslause valot päällä valtakunnassa ja musta se kuva
on hyvin sitä sitä niinku heidän heidän roolia, mutta kyllä
siihen kaikkiin siis joka tason verkko ja siihen tarvitaan.
Ja ja kun se lähtee niinku niinku tota elina tuossa jo
sanoin aikaisemmin niin niin se voi lähteä jopa sieltä
sähköauton akusta varmaan aika niin kun lähitulevaisuudessa ne
mahdollistaa sen kaksisuuntaisen kaksisuuntaisen tota
sähkönsiirron ja ja sitten kun sulla on joku niin kun isompi
määrä niitä niitä sähköauton akkuja joita sä voit käyttää
niinku kaksisuuntaisesti niin niin niin sitten se on aika
useinhan ne on jakeluverkossa kiinni että kyllä se on ihan
ihan joka joka tason tason tota niinku kysymys ja nythän on
niinku aurinkopaneelithan on tällä hetkellä hyvä esimerkki
että nehän toimii jo kaksisuuntaisesti.
Eli eli niistä niistä voi myös tuottaa verkkoon verkkoon sähköä
ja ja ja verkkoyhtiöt ottaa sitä vastaan, että se systeemi on
tällä hetkellä jo olemassa. Ilmo kehittelee siihen teslan
kylkeen näitä pawaleja ja muita, että laittakaa siitä muuten.
Katsojat kuulijat niinku havaintoja, että missä se on
menossa siellä? Vai tiedättekö te sattumalta
tästä irlannin projektista niinku joo en en ja sitten tuli
mieleen, että jos jossakin on nähnyt niin en muista oliko se
oliko se tota ilmassakin vai jonkun muun muun tota.
Kehittämään, että niin kun auton ulkopinnassa olisi jo
aurinkopaneeli eli eli se autollatäisi niinku se
sähköautolla tai sitten se itseään siinä kun se siellä
kaliforniassa ajelee auringon alla.
Joo. Joo tämmöisiä kehityksiä sitten
tulee. Olisiko tässä minkälaisia niinku
projekteja tällä hetkellä eniten?
Onko se niinku energiansäästö vai ihan uusia rakennetaan tätä
uutta kapasiteettia vai vai levitetään vai mitä täällä
niinku kohistaan tällä hetkellä? No kyllä vaan mä just nyt nyt
niinku se ehkä eniten pinnalla on tää lukituksen nopeuttaminen
just näin tuossa tuossa artikkelin jossa jossa todettiin
että nyt en muista kyllä missä maassa se oli, mutta yksi kaikki
niin niin on on niin kun. Tosi paljon on niin kun ja
suomessa on tosi paljon niin kun luvitusprosessissa
tuulivoimahankkeita ja ja ja niinku tuulivoimahankkeiden
niinku tää luvitus voi kestää jopa niin kun siis yli 5 vuotta
ja ja nythän nythän tota meillä meillä tuota ympäristöministeriö
tuli just ulos ulos tällä tällä tota uudella uudella tuota laki
lakialoitteella siitä että että ne tuli siinä sanottua
ohituskaista näille uusiutuvien luovuttamiselle ja ja myös myös
sitten sitten niinku valitusprosessi tuolla
korkeimmissa oikeusasteissa. Että saataisiin sitä nopeammin
niinku rakentamisvaiheen, että se on varmaan nyt niin kuin se
tärkein juttu ja. Ja toki tietysti tää kriisi sitä
sitä nyt niinku niinku tota. Ja vauhdittaa, että että nähdään
se, että että pitää pitää saada nopeammin niinku
rakennusvaiheeseen. Mutta kyllä yksi asia myös joka
joka tota on nyt tosi paljon pinnalla eikä vähiten sen takia
että komissiosta on just tuli tuli tää uusi uusi tota noin
niin energiapaketti tästä niin kuin energiansäästöstä että myös
vanha vanha sanonta on että että paras megawatti on megawatti eli
eli se säästö säästö niinku yli ylipäänsä ja ja nyt ihan sitten
sieltä sieltä niinku tälle niinku talviin.
Talvikaudelle niin niin, jopa jopa niin kuin ihan vaatimuksena
että että me tota EU maat vähentäisi 5% huippu kulutustaan
ja ja sitten maaliskuun ensi maaliskuun loppuun mennessä
sähkön sähkönkulutusta 10%. No siinä uutisessa ei kyllä
kerrottu että mistä se 10% niinku lasketaan, mutta mutta
yksi kaikki niin niin kyllä se säästö ja sitten on myös
esimerkkejä nyt ihan myös suomesta että kemianteollisuus
miettii niin sanotusti yövuoroon.
Siirtymistä ja ja oululainen talo tehdas jo ilmoitti, että
että rupeaa rupeaa tota noin niin.
Talo taloelementtejä tekemään yöllä, että siirtää siirtää
tuotannon yövuoroon niinku halvemman sähkön aikaan.
Että että kyllä tää tää on myös niinku toinen toinen aika aika
iso iso trendi tällä hetkellä. Varmaan toi mitattavuus eli tota
alkaa alle kiinnostusta kulkemaan niinku tota.
Jonkinlaiset tuota virta älylaitteet taskussa että tai
tai sitten laitteen laitella niinku aurinko kun en ole ja
päälle ja y sähköt päälle ja ja tehostaa sekä yritys että
kuluttajapuolella. Joo joo ei se se ei se ole ei
seurata pelkästään tota osakemarkkinoita seurataan
sähkömarkkinoita nyt yhtäläinen itse kurssi kurssi muuttuu tai
hinta muuttuu. Mä oon siis tota
investointipankkihommissa just tämmöinen saisi hommat eli
software asuvissa tämmöistä niinku alustatalous on niinku
kaikista kiinnostavimpia ja ehkä helpompi ja myytäviä yrityksiä.
Tuonne skaalautuu ja tekee muuta niin toi on varmaan tosi paljon
pöhinää sivustolla ohjelmistopuolellakin siis tällä
hetkellä joo kyllä kyllä ja tätä automaatio sitten siitä että
miten miten pystyy niinku erilaisia paljon sähköä
käyttäviä. Laitteita sitten automaattisesti
esimerkiksi kytkeä pois. Vanha esimerkki on vuosien takaa
takaa tämmöisten tukku tukkuliikkeiden pakastimet,
jotka vielä paljon tosi paljon sähköä, että niitä niitä pystyy
kuitenkin en mä nyt muista oliko se tunti tai tai jopa 2 tuntia
kunhan niitä ei auo isoja pakastimia niin niin ne ne ne
voi olla niinku niin sanotusti pois päältä niin tän tyyppisiä
varmaan tulee lisää. Väite meni muuten tohon fredman
groupin hallitukseen jolla on semmoinen systeemi joka sitten
voi laittaa mittarin sinne joka mittaa että.
Eihän se lämpötila tipu liian alas, että ruokaturvallisuus
lippu, että tässä on sitten tämäkin puoli tämmöinen äly äly
alistaminen, toimija, IOT, internet of things.
Onhan se hype näkyy ehkä myös niinku siellä uusissa uusiutuvan
hankkeissa. Jos palaan siihen kysymykseen
vielä, että kyllähän itse kun seuraa markkinaa niin tuntuu
että suomessakin uusia hankkeita pulpahtelee kyllä uutisiin.
Just aurinko ja tuuli voimassa jatkuvasti että että kyllä kyllä
sielläkin näkyy hypeä, mutta selkeästi niinku ehkä se luvitus
on se mikä siellä on niinku ollut se haaste ja pinnalla niin
sanotusti siellä puolella myös ja hybridihankkeita suomessa jos
olisi varastointia vielä sellaista missä on
varastointiakin mukana. Joo ja mun mielestä tässä on
siis semmoinen hyvä. Niinku.
No en tiedä kun oikein sanoi, mutta insinööri meininki että
kun aikaisemmin ollut vähän siis semmoista niin kun tehdäänkö
tätä nyt sitten ideologisista syistä jotain viher siirtymää ja
muuta niin tässä niinku tämmöinen tätä
kymmenkertaistunut energian hintaa niinku saa sen saman
trendin mutta sellainen niinku älykkäästi ja tota niinku
säästäen ja tässä on mun mielestä hyvä pöhinä tähän että
nää niin kun nää uusiutuvat energian.
Muodot niin on on niin kuin ihan syystä kasvavassa, mutta niinku
oikeista syistä ei pelkästään siis ehkä niinku kukkaishattu
tyyliin vai mikä se nyt on sitten oikea sana.
Se kyllä se niinku tietysti se vanha taas vanha klisee että
että pakko on paras motivaattori, niin kyllähän se
ehkä tässä nyt nyt vähän ikävän kautta on tullut tullut niin
kuin todistettua, että aika aika valtava loikkaa, että vähän niin
kuin korona aikana otettiin valtava loikka niinku digi
digiaisissa ja että etätyön niinku siirtyy ihan ihan toiseen
sfääriin, niin kyllä me tuntuu että me ollaan nyt ehkä vähän
elämässä niinku samantyyppistä. Tyyppistä tässä tässä tota
transitiossa, että että vihreä siirtymä oikeasti oikeasti nyt
niinku vauhdittuu niinku ikävän ikävän kautta.
Mutta mutta kuitenkin, että hyvä hyvä siinä mielessä, koska kyllä
se niinku se ilmaston lämpenemisen.
Pysäyttäminen, niin kyllähän se pitäisi olla niinku se iso iso
kuva koko ajan vaikka nyt on on tää tuleva talvikausi on aika
aika mörkö ja ja ja niinku vähän niinku verho on laskeutunut
siihen, että sen sen taakse ei ei niinku nähdä kun keskitytään
siihen että siitä selvitään mikä tietysti on niinku tärkeätä
sekin, mutta kuitenkin siellä siellä taustalla tää iso iso
kuva siitä että ei se se ei niinku siellä kriisistäkään
hätkähdä se että se ilmasto niinku lämpenee niinku nyt viime
kesänä esimerkiksi on aika aika karulla tavalla nähty.
Teettekö te muuten poliittisia? Tai tämmöisiä niin kuin
skenaarioita jotka ottaa nää poliittiset siirtymät huomioon
että vaikka tyyliin että nyt tulisikin päästöoikeuksia
lisättäisiin tai tai muuta tämmöistä, että me ei niitä
suoranaisesti tehdä, että että kyllä kyllä niinku käytetään
toisten toisten tekemiä. Mutta mutta ei ei ei, me ei
analyyseja jäi tehdä enemmän seurataan sitten sitä niinku
laatioympäristön muutosta kyllä, mutta mutta ei ehkä poliittisia
analyyseja sinänsä tehdä. Joo yks mielenkiintoinen teema
on siis sitten, että kun energiaa tehdään, niin se pitää
tehdä jollakin resursseilla. Joo se pitää myös siirtää
jollain resursseilla eli verkoilla ja muilla niin tässä
on tämmöinen resurssiviisaus että loppuuko niinku maailmasta
vaikka tota jotkut tärkeät metallit tai tai tota piip tai
muut niin teillä on yksi kollega kirjoitellut tuossa niin kun.
Vastapalloon. Oliko se nyt hesariin kauppa ja
kauppalehteen niinku tästä aiheesta niin minkälainen kuuma
peruna tää on että tota onko tää nyt siis semmoinen aika blaa
blaa tää uusiutuvan energian bileet että ei vaan ole sitten
raaka aineita tehdä sitä. Siitä on paljon ollut
keskustelua että riittääkö vai eikö riitä ja materiaalit ja
mineraalit ja varmasti niinku pitää katsoa sitä kriittisesti
että ei ainakaan niinku tuhlata materiaaleja niin niin tosiaan
nää resurssit on vähän kortilla. Niin niin tota minkälaisia
resursseja siis tarvitaan johonkin aurinkokenno on vaikka
että tota onko ne kuinka harvinaisia?
No ei ne niinkään ehkä harva harvinaisia ole aurinkokennoissa
juurikaan nyt mennään kyllä ehkä vähän vähän tuota
kauppatieteilijä osaamisalueen ulkopuolelle, mutta kyllä nyt
akku akkuteknologia ehkä se on se missä missä niitä niitä
harvinaisempia maametalleja niinku enemmän tarvitaan.
Ja ja niinku. Se mistä mistä niinku siinä
sitten se kirjoitteluhan lähti siitä GTKN tutkimuksesta, joka
on itse asiassa vuoden suurin piirtein vuoden takana.
Eikö ollut viime viime syksynä tullut tullut tullut ulos ja ja
siinä lähdettiin tosiaan siitä, että toi mikä tossa äsken
katsottiin. Sitä valtavan skenaarioon kuinka
paljon sitä uusiutuvaa tarvitsisi.
Tarvitsisi lisätä että että niin kuin maailman niinku
mineraalivarat eivät yksinkertaisesti riitä kaikkeen
kaikkeen siihen mitä mitä tarvitaan.
Mutta mutta se on niin hyvä huomata se, että me puhutaan
niin kuin tässä hetkessä olevasta, niinku esimerkiksi
akku teknologiasta ja se että että että niin kun tehdäänkö
niitä akkuja kolmenkymmenen vuoden päästä samalla tavalla
kuin tänä päivänä, niin uskallan sanoa että.
Ei ja ja se ettei senkin jo senkin takia tietysti että ne ne
varat on on niinku rajalliset eli teknologia kehittyy tässä
tässä niinku koko ajan. Ja ja sitten niinku just se että
että niinku että mihin niitä akkuja on niinku viisasta
käyttää että niitä ei ehkä ole viisasta käyttää niinku niinku
vuorokausien varastointiin vaan ne on tämmöistä lyhyt
lyhytkestoista varastointia että niitä ladataan ja käytetään
lyhyesti joko niissä ajoneuvoissa tai sitten sitten
niinku esimerkiksi sähköverkon lyhytaikaiseen niinku
tasapainottamiseen ja sitten se pitkäaikainen varastointi niinku
tuossa aikaisemmin jo puhuttiin niin niin se hoidetaan niinku
jollakin muulla tavalla. Eli sitä resurssiviisautta
käytetään siinä. Että että ei ei niinku ei
tuhlata. Sitä sitä harvinaisempaa raaka
ainetta sellaiseen käyttöön, joka on järkevämpi hoitaa, että
toisella tavalla ja elina varmaan jotain
kierrätystätaloutta voisi tähän tuoda sitten avuksi, että.
Joo kyllä nythän on niinku paljon näkynyt hankkeita
siitäkin, että miten nyt vaikka viimeisimmätkin osat
tuulivoimaloista eli tuulivoimaloiden lavat voidaan
myös mahdollisesti kierrättää eli tähän mennessä.
Aiemmin tuulivoimaloista on pystytty ehkä kaikki muut osat
jo hyvinkin kierrättää, mutta se lapa asia on ollut ongelma,
mutta nyt siihenkin on on on huomattu se ongelma ja kehitetty
paljon ratkaisuja että. Että ehdottomasti niinku kaikki
materiaalit mitä mitä sieltä saadaan uudelleen käyttöön niin
on. On on resurssiviisaus nimissä
hyvä ottaa ja joo ja tuossa taisi olla Ursula von Leyenin
tuota puheessakin olla kaikuja että pitää niinku myös kyetä
liittoutumaan maiden kanssa josta saa sitten näitä
strategisia aineita paremmin että se taisi olla vähän
tämmöinen verhottu viittaus tuota Kiinaan että ei ainakaan
se kaikki ei kortteja kannata niinku kiinan tuota kori.
Olet ne kyllä tuon kestävyyden kannalta tietysti on.
On tosi tosi niinku vaikea kysymys se, että että niin kuin
että missä sitä niin kuin kaivosteollisuutta sitten niinku
harjoitetaan, missä missä niitä kaivoksia on että että onko ne
sitten niinku että tää on vähän tämmöinen nimby nimby asia että
että että ne on ihan OK kun hän ei ole siinä mun mun niinku
näköpiirissä ja ja niinku miten miten sitä kaivostoimintaa
voidaan niin kuin kestävämmin sitten sitten tulevaisuudessa.
Niinku tehdä, koska varmaan ihan fakta on se, että ei sitä
menneisyydessä aina ihan ihan niinku niin kun sillä tavalla
ole ole tehty kun kun mitä mitä tänä päivänä tämän päivän
vaatimukset niinku on. Mutta ne on asioita jotka jotka
pitää niinku ottaa huomioon ja ja niinku hoitaa vastuullisesti
jotta niitä raaka aineita sieltä saadaan.
Ja fakta on myös niinku se että että kyllä niin kun se siitä
huolimatta että resurssiviisasti näitä asioita tehdään niin ihan
varmaan niitä kaivoksia pitää niin kun.
Niitä raakaaine lähteitä pitää etsiä enemmän ja niitä kaivoksia
tarvitaan niinku enemmän. Mutta missä ne sitten sijaitsee
niin se on se on. Se on niinku jo strateginen
kysymys, että onko se sitten kestävää, että ne on tosiaan
afrikassa kiinalaisten omistuksessa.
Tästähän hallitus on laittamassa tota kaivoslakia uusiksi, että
mä en tiedä mitä siellä tapahtuu, mutta jos joku kuulija
tai katselija tietää niin laittakaahan kommenttia.
Joo siis nyt on kyllä kaikki pallot ilmassa energian hintaan
noussut ja tosiaan tää. Uusiutuvaa energia kasvaa ihan
niinku luonnostaan sitä tarpeeseen vastaan.
Niin tota onko teillä jotain viisauksia tässä, että miten tää
saadaan vielä niinku kunnolla pakettiin?
Tää vihreä siirtyy meidän energia balanssi.
No se on ainakin selvää, että uusia ratkaisuja tarvitaan ja
nyt kannattaa niitä kehittää ja innovoida ja.
Tota sille löytyy myös sitä kehitysrahaa hullutkin ideat
käyttöön. Ja hienoa.
Tuota mulla on ollut vieraana elina seppä ja minna korkeaoja
korkealta. Kiitoksia, kiitos paljon ja kun
olette tänne saakka katsellut tai kuunnellut, niin
laittakaahan tää kanava tilaukseen ja tutustukaa myös
korkean palveluihin.