No niin tervetuloa tänne neuvottelee kanavalle.
Me ollaan vieraana pitkästä aikaa mun.
Relationship manager suhteen toinen paali jyrki tammivuori,
carunan toimitusjohtaja. Kiitos kutsusta sami joo ja.
Silloin kun oltiin enemmän niinku fyysisesti yhteydessä,
niin mä olin tämmöinen suurpankkien SCB, niin RBSN ta
ja taisi olla pöyry capitalin ei ole ehkä niin stora enson tuota
tämmöinen asiakasvastaava ja silloin silloin oltiin paljon
enemmän yhteydessä, mutta nyt sitten vähän enemmän etäisempi.
Just näin. Siitä on muutama vuosi mennyt.
Joo ja sekin on perännyt edennyt urallasi.
Mikä on siis sä? Oot koota ja mä niinku minäkin
niin. Mahtavaa KTM pystyy tota vetää
tän finanssi ihmisestä tätä toimari ketjun läpi eli sä oot
pelannut sen suoraan. Sillä on stora ensolla oli
tresor niin voisi vaan niinku ihan kertoa siis mitä se maailma
on. Tommoinen kansainvälinen
suurpankki niillä tässä tuohon uutinen niin tota stora enso
uudelleen rahoitti tämmöisen revolverin riverin creed
facility uudestaan ja sitten se oli tosi mahtavaa kun se mun
pankki pääsi koordinoimaan sitä ja sitä oli niinku maailman
suurin voitto tota mulla jäi itse mieleen siitä tuosta
uudelleen rahoituksesta, että silloin oli kauhean tärkeätä
että. Siinä ei ollut covenant teja ja
sitten se tavallaan tää niinku luottoluokittajien reitin grilli
järkevästi tehty että jääkö noi sulle mieleen.
Kyllä ne jäi ja siitä tosiaan on.
On jo tosi niinku pitkä aika ja maailma on niinku muuttunut,
mutta jos sitä peilaa vähän tähän niinku nykyhetkeen niin
silloinkin oli tietyllä tavalla se että jokaista rahaa lainaa
niin päättää että millä ehdoilla raha annetaan että mikä se raha
hinta on ja mitä muita vaatimuksia siihen menee silloin
niin kuin nytkin. Se on tosi tärkeää, että ne
lainan antajat ymmärtää sen yrityksen strategian ja mikä
sille yritykselle on niinku tärkeä ja silloin selkeästi
missä pankissa säkin olit töissä ja autoit meitä ja ja neuvoi tte
sen transaktion niinku tekemisessä niin ymmärrettiin
että miksi se haluttiin toteuttaa esimerkiksi ilman
financial komenteja siinä tilanteessa ja tota tällä
hetkellä niitä tilanne on sitten taas vähän niinku erilainen.
Jos mä mietin vaikka niinku carunan näkökulmasta niin meillä
on kommentteja ja se sopii taas meille hyvin.
Se sopii se niinku yhtiön strategiaa.
Niin sitä täytyy aina peilata ikään kuin siihen yhtiön
tarpeeseen ja siihen miten sitä liiketoimintaa halutaan
toteuttaa. Joo siis koven antti on
tämmöinen. Tuota liiketaloudellinen yleensä
rajoite, jolla tota esimerkiksi rajataan että se velka ei saa
vaikka nousta yli tietyn multi pelin käyttökatetta tai tai
sitten joku intressit kaverit on pysyy säällisiä tasoissa tai tän
tyyppisiä ja joskus se mä muistan vaan silloin vanhaa
aikaa suomessa yrityksessä kun ehkä pankit oli niin
kehittymättömiä niin niitä ei ollenkaan kun niitä ei vaan
osattu käyttää. Ja sitten tavallaan uikkarit
käytti niitä, koska ne tavallaan kehittyneitä ja sitten kun näitä
2 maailmaa yhdistettiin, suomalaiset pankit ja olkkari
pankit, niin sitten tavallaan syntyi vähän jänniä ja
hybrideitä, mutta nyt se tavallaan SUOMI siirtynyt aika
lailla tuolle niin kun kansainväliselle tasolle tässä
rahoitus dokumentaatiossa. Se on just näin ja sitten
tietysti niitä rahan lähteitä on tullut yritykselle huomattavasti
paljon enemmän kuin mitä niitä oli vanhaan aikaan.
Eli eli pääsy kansainvälisille rahoitusmarkkinoille, niin niin
on parantunut yritykselle selkeästi mitä se on aikaisemmin
ollut eli eli eli vaihtoehtoja tullut.
Ja toki siinä sitten kun mennään vaihtoehtoja niin.
Niin sitten pääomasta joudutaan tällä hetkellä myös sitten
kilpailemaan. Eli eli SUOMI on kuitenkin
kohtuullisen pieni maa ja sitä pääomaa pitää tänne oikeasti
houkutella paikan päälle, jolloin sitten tärkeä, että se
toimintaympäristö jossa me ollaan ja luottamus tähän niinku
yhteiskuntaan niin se pitää olla kohdallaan ja siihen esimerkiksi
jos miettii nato jäsenyys niin on selkeästi ollut semmoinen
joka on auttanut siinä tilanteessa.
Vaan itse syystä tota mä yleensä halusin.
Ilmeisesti pankkiiri eli teen yrityskauppoja.
Mutta siis tää oli hauska aikaa olla tämmöinen niinku.
Rahoitus relations manager, joka myös vastasi niistäkin, mutta
tota vitsin sulle jotain tuota mahdollisesti jos olisitte
tehnyt jonkun mega oston tyyliin klubin niin oston niin sitten
olisi voinut vallan berit ja Suomen valtio tehdä niinku
vaikka merkkari annin ja muuta semmoista kaikki tuotteet.
Mutta tässä nordic trustin toimitusjohtajan roolissa mikä
mä olin sen jälkeen niin mä teen niinku oli katsoin vieressä kun
pankit. Ja pankkiiriliikkeet ja
yritykset teki monenlaisia bondeja, niin siinä vasta rupesi
muodostuu tämmöinen niinku green bondi.
Mikäs mikäs tää tämmöinen on teillä taitaa olla siis
semmoinen nyt käytössä. Joo siis vihreät rahoitusta
käytännössä ja ja carunan liikkeellä on laskenut myös
vihreitä joukkovelkakirjalainoja ja siellä niinku oikeastaan se
jos miettii sitä tilannetta vaikka niinku meidän kannalta
tällä hetkellä niin keskeinen kysymys niinku sijoittajilta on,
että jos se velka ei ole vihreä, niin kysymys on ensimmäiseksi,
että miksi se ei ole. Ja sen jälkeen 80% kaikista
kysymyksistä on että että jos tää olisi, niin miltä se
näyttäisi ja mitä mitä tietyllä tavalla työtä tehdään sen sen
vihreyden niin kun saavuttamiseksi ja sitten
tietysti markkina elaa koko ajan eteenpäin että vihreä on jo nyt
niinku tietyllä tavalla jälkeenjäänyt että puhutaan
sitten niinku se stable bondeista jossa on paljon muuta
mukana että tota edustaminen yhtiö niin niin käytännössä jos
miettii EUN taksonomia tai muuta niin niin noin 90% siitä tota
meidän rahankäytöstä niin. Sopii siihen EUN taksonomia
mukaiseen vihreään rahoitukseen eli eli eli siinä mielessä niin
meillä ei tällä hetkellä ole mitään mitään ongelmaa niinku
asian tilalta, mutta mutta osalle se tulee olemaan niinku
haaste ja tää on niinku hyvä esimerkki.
Mun mielestä eu taksonomia tai yleensä vihreät bondit tai rahan
kanavoitu minen ikään kuin kestävän kehityksen mallin
mukaan niin rahalla on aikamoinen niinku voima, että
jos miettii vaikka kotitalouksia että jos sulla on on
öljylämmitys tai sulla on vaikka maalämpö niin tota.
Pitääkö pankin pyytää erilainen marginaali siitä, että että
sulla on öljylämmitys joka on tietyllä tavalla?
Se menee aikansa päähän ja se on saastuttaa.
Vai voiko se tietyllä tavalla antaa halvempaa rahaa silleen,
jolloin maalämpöä todennäköisesti edullisemmat
asumiskustannukset myös. Joo, ja mä muistan ehkä
viimeinen asia tuosta stora ensosta, niin mä en muista oliko
se sinä vai tuota seuraajasi carla hosni emi mutta tota mä
tätä otin just uuden asuntolainan niin tota mä ihan
täysin sovelsin sitä erilaisiin manageri framework siis niinku
me kilpailutin pankkini niin. Jompikumpi teistä sanoi että
tota ota olo näin että jos pystyy vähän niinku vitsinä että
tämmöinen yliyön korko pohjaksi ja siihen marginaaliin ja mutta
sitten mä niinku otin sen mä itse olisin ehkä mennyt siihen
kahdentoista kuukauden euriboriin, mutta sitten otin
sen yksi kuukauden euriborin tai itse asiassa jouduin
kilpailuttamaan sen silleen vähenemään pankkien joukosta
josta sen sai. Niin on ollut kyllä hyvä
valinta. Joo se on tota se oli varmaan
vitsinä heitetty. Ja ja siinä on hyvä.
Neuvola kiva ja ja kaikille sitä uskaltaisi edes niinku sanoa
ääneen tai yleensäkään. Tän neuvon tota minkälaiset
asuntolainaa pitää niinku ottaa mutta sulla kun on vahva
osaaminen rahoituksesta niin tota uskaltaa sitten tota
asioita sanoo ja se minkä takia se on on niin kun tietysti
ajankohta on ollut hyvä ja ja tota toinen sitten että pitää
olla myös riskinsietokykyä silleen että jos se kuukauden
euriborit jostain syystä olisikin huomattavasti korkeampi
niin pystyykö sen niinku kestämään ja pystyykö arvioimaan
sitä riskiä etukäteen? Mutta mä muistan siis tuohon
aikaan siis puhutaan tota 15 vuotta sitten käytännössä niin
tota. Se oli oli niinku tota ei ollut
nolla korko maailma, mutta tota sitten tavallaan kaikki
suomalaiset resorit kun siellä oli tämmöisiä treenin klubeja ja
tavallaan itse täällä erilaisilla managerina tapasi
niinku monien suomalaisten suurin yritysjohtajan
trillereitä niin kyllä siinä aika moni niinku jos vaikka ne
etenkin fiksun koron niinku vaikka 5 vuoden bondin niin aika
moni niitä stoppasi sen niin voi jotenkin koronvaihtosopimukset
siihen niinku tota motaria eli se tuntuu nyt olevan ainakin
silloin se suomalaisten rahoitusjohtajan best brexitissä
konsensus ja mä ajattelin että kun fiksuja ihmisiä niin tehdään
tää niinku omassakin elämässä. Sitten mä muuten siis
kilpailutin niitä pankkeja sillä, että mä sanoin, että
sitten kun mä otan asuntolainan teiltä ja annatte sen kuukauden
euriborin mahdollisimman pienellä korolla, mä siirrän
kaikki mun tota rahastosijoitukset teille.
Eli niinku ihan just tälleen niinku mitä suuryritykset tekee
niinku pankeille. Eli täältä tulee kaiken maailman
hyvää että asset management tia ja derivative ja ja muuta
tämmöistä että toimi. Joo ja toi niinku tietyllä
tavalla se peruslogiikka siinä että maksetaan muuttuvaa korkoa
niin jos miettii tota vaikka syklisiä yrityksiä niin
ajatuksena on että kun taloudessa menee hyvin.
Korot on yleensä vähän korkeammalla.
Sitten kun taloudessa menee huonosti, korot on matalalla,
mutta silloin se yrityksen tuloksentekokyky on myös
heikompi, niin se tulee semmoista vähän niinku
luontaista bufferia tietyllä tavalla siihen siihen
tilanteeseen. Eli eli eli yritys katsoo myös
vähän niinku tältä näkökulmalta että mikä sopii tietyllä tavalla
sen tota luonteeseen sitten stream manageri tai yleensä
pankkien kanssa niin niin se miten mä itse sen ymmärrän miten
sä kuvasit tuossa hyvin että annetaan sitten niin kerrotaan
ikään kuin avoimesti ne omat asiansa.
Asiansa sekä pankki kertoo sille sille tuota asiakkaalle, mutta
sitä asiakaskin kertoo, että hei, että mä tarvitsen tämmöisen
asuntolainan ja ja tota tää on tää mun niin kun maksukyky sen
lisäksi mä tarvitsen tällaisia palveluita niin silloin tietyllä
tavalla pystyy myös sen kokonaisuuden paremmin
ymmärtämään, että että silleen mä ymmärrän sen että tota
molemmin puolin kerrotaan avoimesti että miten asiat on.
Just no nyt mennään tota noista muisteluita tähän carunaa ja
otetaan tämmöinen interlock että muutama vuosi sen jälkeen niin
tota tuli tää carunan. Omistuksen vaihtuminen siinä eli
ei enää niinku jonnet muistakaan, mutta siinä oli
semmoinen. Todella vähän tuntuu niinku
vasemmisto iselta ajalta, että siellä kun oli käytetty tässä
yrityskaupassa tota. Aa vierasta pääomaa jonka
omistaja ulkomailla niin sitä mä muistan siitä semmoinen mennessä
kauheasti muista, mutta se ärsytti jo.
Silloin oli semmoinen kauhea uhkaillut, että tässä ei ole
niinku vuodetaan korkotuloja suomen ulkopuolelle ikään kuin
se pääoman antaja niinku ei olisi oikeutettu korvaukseen
siitä pääomasta. Mutta jotenkin se pointti ei
ollut se, että sieltä tulee miljardeittain pääoman pointti
oli, että siinä ne koroma ksut eivät jää jotenkin jotenkin
pienentävät suomen saamaan verojalanjälki ja tämmöistä,
mutta tota tätähän nyt ei enää niinku kauheasti.
Ole, mutta oliko se silloin jo siellä karsinassa kun tätä?
Tapaa olin ja nythän sitten jos katsoo niin tota edellinen
hallitus niin muutti korkojen verovähennysoikeutta suomessa
eli sitä on niinku rajoitettu kapeammaksi.
Se mikä usein keskustelussa unohdettiin on se, että
sähkönjakelu niin on äärimmäisen pääoma valtainen toimiala eli
eli tota jos verrataan vaikka tämmöisiin.
Yleensä mitä mietitään niin kuin pääoma valtaisia vaikka
metsäteollisuutta tai kaivosteollisuutta tai muuta
niin niin sähkönjakelu on niin kuin merkittävästi pääoma valta
isempi. Sitä pääomaa tarvitaan niin kuin
todella paljon ja se silloin käytännössä tarkoittaa sitä,
että sitä hankitaan monista eri lähteistä eli optimoidaan
tietyllä tavalla sitä sitä tota rahoituksen rakennetta.
Meillä on ulkona tällä hetkellä reilu 2 ja puoli miljardia niin
ulkoista velkaa joka on tietyllä tavalla maksimoitu sitten
luottoluokituksen puitteissa. Luottoluokitus on tripla b.
Mp ltä eli hyvä tämmöinen investment taso jolla saadaan.
Tripla b miinus on se raja mistä?
Sitten se niin kuin tippuu. Joo että tää on oikeastaan
tripla b tripla b plus on niin kun ne parhaat kohdat olla
tämmöisessä niin kuin infra yhtiössä käytännössä sillä
optimoidaan se niinku määrä ja sitten se hinta ja sitten sen 2
puolen miljardin lisäksi mitä ei ole saatu sen luottoluokituksen
tota ikään kuin rajoitteiden pohjalta, niin on sitten
lainattu osakaslainan joka on toissijaista sille vakuudellisen
lainalle. Ja tää on markkinoilta otettu
eli sille maksetaan sitten toki niin kuin korkeampi korko ja ja
tää on nimenomaan se mikä sitten niin kun närästää ja ei ole niin
kun ymmärretty myöskään sitä, että näillä on erilainen tuota
öö etujärjestö asema sitten esimerkiksi konkurssitilanteessa
tai tai muuta että se oikeasti on niinku korkeampaa riskiä.
Mikä se osakaslainaa pitää sisällään.
Mutta aina kun pääomaa tarvitaan niin sitten pitää korvaus.
Maksaa joo sitten se toinen kohu jota jonna teen muista, mutta
oli hirveästi tota. Mä en tiedä oliko se syys vai
kevät myrskyjä. Oletko puita?
Kaatui tota noiden voimalinjojen päälle ja ja sitten tota sähköt
meni poikki ja sitten tota niitä ei saatu pystyä niinku moneen
päivään ja sitten tavallaan hallitus päätti että pitää
siirtyä kin tota maanalaiseen sähkön siirtoon miseen ja se on
nyt sitten toteutettu ja se on tietysti maksanut ja se on
sitten niin kun hyvälaatu isempaa kamaa kun ne siellä
kuusissa roikkuvat tota johdot. Oliko tää nyt ehkä nyt sitä
muistelee tätä 12. kohua niin oliko se sitten niinku oikea
päätös sun mielestä? Joo siis ja sieltä jos ollaan
niinku tarkkana niin käytännössä vaatimus ei ole että pitää
maakaapelointi vaan pitää rakentaa.
Saa varmaa sähköverkkoa ja se mitä sillä saa varmuudella
tarkoitetaan niin kaavaa alueella.
Sähköt pitää palauttaa 6 tunnissa ennen kuin myrskyjen
tapahtuessa ja sitten tuolla tota haja asutusalueella eli
kaava alueen ulkopuolella niin kolmekymmentäkuusi tuntia.
On se niinku vaatimus missä yhtiöiden pitää ja nää
vaatimukset tulee voimaan nyt sitten vuonna
kaksikymmentäkahdeksan ja kolmekymmentäkaksi ja
kolmekymmentäkuusi riippuen vähän yhtiön tota.
Rakenteesta ja ja tuota minkälainen se verkko niinku on?
Ja jos sitä mietitään sitä 6 tuntia tai kolmeenkymmeneen 6
tuntia, niin meillä kun on yli seitsemänsataatuhatta niin kun
asiakasta ja jos tulee laajamittainen niinku myrsky
niin ei 6 tunnissa kovin paljoa ehditä korjata.
Eli eli käytännössä silloin se maakaapelointi on monessa
paikassa. Se kaikkein kustannustehokkain
myös niinku elinkaarikustannusten kannalta
ja ja tota töitä on vielä niinku tekemättä.
Eli kun määräajat on kaksikymmentäkahdeksan ja vuonna
kolmekymmentäkuusi niin sitä työtä tullaan vielä niinku
tekemään. Mutta miten me on lähdetty sitä
työtä tekemään? On nimenomaan niitä alueita
missä eniten sähköä siirretään ja jotka on ollut ioille
alttiimpia niin niitä on lähdetty korjaamaan niinku
ensimmäiseksi ja ja tota työ on erittäin hyvässä hyvässä
vaiheessa ja ollaan ihan niinku aikataulussa, mutta nyt mä
sanoin niin. Töitä on niin kun tehtäväksi ja
nyt totta kai sitten myös yhteiskunnan lisä sähkö
istyminen niin otetaan näissä suunnitelmissa huomioon.
Joo mutta tän niinku tavallaan välivaiheen jälkeen, että kaikki
ei enää muista. Mutta siis oikeasti noi oli
isoja kohuja silloin muutama vuosi sitten niin niin nyt
sitten tänään kun mä kerroin että sä oot tulossa vieraaksi
niin mikael jungner pyysi pyysikö tämmöisen kysymyksen,
että miten tämä kaikki meni näin hyvin, että vihreä halpaa sähköä
yllin kyllin ja verkot tiin missä kunnossa niin tavallaan
onhan se nyt niinku. Ihan älyttömästi parantanut tää
tilanne. On ja niinku verkkojen osalta
täytyy sanoa, että tällä hetkellä tilanne on niin kun
hyvä SUOMI pystyy irtautumaan myös venäläisestä tota
fossiilien energiasta niin erittäin nopeasti ja ja kiitos
että on ollut paljon niin kuin investointeja ikään kuin
pipeline mitkä pitää tehdä ja se ehkä se vaarallisin asia niinku
tällä hetkellä on se, että tuudittaudutaan sellaiseen
tilaan että tänään kaikki on niin kuin hyvin kun jos miettii
energiapuolella on se sitten tuotantoa.
Tai on se niinku sähkönjakelu ja puhutaan niinku vaikka korkean
itteista sähkönjakelusta niin 10 vuotta on aika semmoinen normi
investointi niin kun alusta loppuun kun se viedään läpi niin
käytännössä jos tällä hetkellä ei ole jo niinku
piirustuspöydällä ikään kuin uutta kapasiteettia niin ei se
tällä vuosikymmenellä niinku valmistu että me ollaan sitten
pitkällä niinku 2030 luvulla ja sehän tekeekin tästä työstä
niinku äärimmäisen mielenkiintoisen että ei voi
tuudittautua siihen hyvään tilanteeseen tänään vaan pitää
miettiä miltä tää maailma näyttää oikeasti 2040 luvulla.
Ja tossa siis niinku sivuhuomiona.
Mä olin sitten yksi näistä meidän suhteista.
Just täällä tehtiin tää revolveri niin mun kollega oli
jussi pohjanpalo niin tuossa nat west järjesti tämmöisen tota
getty centerin pohjoismaisen petturin niin se on uusi nimi
siis RBS, lle, niin jussi pohjanpalo tuli sinne sini
kanssa fingridin käytiin läpi että siis tää fingridin joka
pitää tätä runkoverkkoa yllä ja niin niin onhan se niinku taas
niinku kansainvälisesti verrattuna niinku todella
timmissä kunnossa ja mulla oli aikaisemmin korkeaa li täällä
konsultti niin. Ne ne sanoo, että jopa
tämmöisille asioille että me päädytään niinku saunat päälle
koko ajan niin se on niinku karjaisee sen systeemi, että se
on tavallaan ollut erittäin hyvää siedätyshoitoa siihen,
että tulee vaikka nyt tää tuulivoima ja muut niinku ison
vaihtelun tota sähkön generointi tuota.
Tuotannot sinne, mutta sitten tota tässähän tulee eteenpäin.
Tää kaksisuunta isuus eli eli nyt teillä on ilmeisesti vai
onko koko suomessa niinku alle viisikymmentätuhatta
sähköntuotanto pistettä niin se nousee niinku puoleen miljoonaan
tässä kohta. Ja se on niinku se jos mennään
vielä siihen kantaverkkoon fingrid iin niin tota suomessa
on erittäin hyvä sähkönjakelun laatu niinku kokonaisuutena ja
sen lisäksi kun katsotaan sähkönjakeluun vaikka
eurooppalaisella perspektiivillä niin kokonaisuutena sähkö ja
oikein luu on euroopassa niin kun me ollaan sieltä niinku
halvimmasta päästä. Ja sitten jos sen vielä niin
suhtauduttaisi tähän niinku olosuhteisiin eli pitkiin
etäisyyksiin. Eli eli se että Suomi on iso maa
ja mitä enemmän sitä verkkoa rakennetaan niin sen enemmän
siihen rahaa sitoutuu ja sen kalliimpaan.
Se on niin jos se vie suhteutetaan tähän tota
olosuhteisiin niin SUOMI on yksi niinku ehdottomasti halvimmista
koko euroopasta mitä löytyy siellä ja niinku Romanian kanssa
käytännössä samassa mutta sähkönjakelun laatu on sitten
myös ihan ihan niinku erilainen eli eli eli tää tilanne on siinä
mielessä niin kun tosi hyvä lähteä rakentamaan.
Ja ja nimenomaan kun tätä lisäkapasiteettia tarvitaan sekä
sinne tota jakeluun että sitten sitten tuotantoon niin tota me
ollaan hyvässä tilanteessa. No sitten kun se sähkö muuttuu
niinku nimenomaan kaksisuuntaiseksi niinku sä
sanoit eli eli tota meidän verkkoalueella niin joka 10.
omakotitalolle on jo paneeli katolla eli 10% omakotitaloista
niin on jo sähkön tuottajia myös ja osa siitä sähköistä sitten
siirtyy myös sinne verkkoon. Täähän on niinku aikaisempaan
verrattuna että jos miettii että suomessa oli.
Isoja hiilivoimaloita tai isoja ydinvoimaloita ja sähkö kulki
vaan niinku yksi suuntaan niin nyt se sähkö kulki ehkä sitten
joka suuntaan niin tää on ihan erilainen toimintaympäristö myös
niinku meille pystyä hallitsemaan sitte se että se
verkon ikään kuin se sähkönlaatu siellä verkossa pysyy hyvänä
että se on tasalaatuista koko ajan ja sitten että sitä on koko
ajan sitten oikea määrä siellä verkossa eli sähköä pitää aina
tuottaa sitten saman verran kuin sitä kulutetaan ja tietyllä
tavalla tää yhteiskunnan sähköistyminen mikä nyt tapahtuu
tää tapahtuu niinku todella nopeasti.
Niin nopeus on tietyllä tavalla tässä se mihin ei niinku
toimiala ole tottunut. Eli eli siinä mielessä voi
katsoa, että me ollaan aika monessa asiassa.
Me ollaan niinku jäljessä, että kun puhutaan 10 vuoden
investointi peleistä, niin rehellisesti pitäisi sanoa että
olisi asioita mitkä olisi pitänyt tehdä jo muutama vuosi
sitten ja ja verkkoon alkaa tulla niinku pullonkauloja.
Fingrid on sanonut, että Pohjanmaalla ei pysty enää uutta
tuulivoimaa muutaman vuoden tota ajalla niin ei pysty liittämään
ja täähän kertoo tietyllä tavalla siitä että ollaan
myöhässä. Meillä on samanlaisia kohteita.
Joo mutta siis. Mäkin oon siis vaan tiedoksi kun
juttelin niiden korkean tyyppien kanssa niin ne otti esimerkkinä
saksan niin tätä saksassa on todella huono runkoverkko ja
sitten se on Pohjois Pohjois saksa, etelä saksa niinku etelä
saksa ei ihan niinku kuralla ja sitten siellä pohjoisessa
tehdään niitä tuulivoima ja merivoimia ja tota muuta.
Ja siis se niinku verrattuna suomeen niin ja sitten taas kun
Olkiluoto kolmonen pärähti päälle niin tota saatiin täysin
korvattua se venäläinen sähkö ja sitten tavallaan.
Joo siis nää siirtoyhteydet viroon.
Se on vähän mulla huolettanut, että se tavallaan vuotaa sähkön
hintaa ylöspäin kun sinne menee niin paljon tota kallista
sähköä, mutta sitten taas toisaalta vertaa nyt vaikka
johonkin norjaan jos on niinku useita alue hintoja niin onko
sulla muuten mieltä siis tähän että on vaan yks aluehinta?
Onko se parempi kuin monta alue hintaa?
Se niinku se että on eri alue hinnat niin johtuu käytännössä
siitä, että siellä verkossa on pullonkauloja eli eli sitä
sähköä ei pysty siirtämään rajattomasti jonkun tietyn
pisteen niinku yli. No tällä hetkellä suomessa niin
tällaisia pullonkauloja niin kun vaikka ei täällä
pohjoissuunnassa niin niin ei ole.
Eli eli siinä mielessä niin kun SUOMI toimii teknisesti niinku
hyvin yksi tota hinta alueessa koska sitä sähköä pystytään
niinku siirtämään se mitä tää järjestelmä tulee huomattavasti
tarvitsee lisää niinku jatkossa niin on joustoa.
Ja joustosta puhutaan paljon, koska silloin kun iso osa sitten
tuotannosta on saa riippuvaista että tuuleeko tai paistaako
aurinko, niin meidän pitää saada myös siitä kulutusta sitten
joustamaan sen tuotannon mukaan, koska tätä täytyy koko ajan olla
tasapainossa ja yksi jouston keino on se, että sitä sähköä
siirretään paikasta toiseen myös eli maan rajojen ulkopuolelle
eli suomeen tuodaan vaikka ruotsista silloin kun suomessa
ei tuule ja ruotsissa tuulee. Eli siinä mielessä ne hyvät
rajasi irto yhteydet niin on erittäin tärkeitä ja.
Ja ne tulee vaan niin kun korostumaan ja jatkossa että
tota sitä sähköä pystytään paremmin siirtää paikasta
toiseen. Joo ja laitetaan tähän niin kun
taas statistiikkaa niin tota teidän teidän tässä analyysissä
20 20 jossa siis ei ole vielä olkiluotoon niin
kahdeksankymmentäkaksi tuota terawattituntia antaa koko
suomen teho. Onko se teho?
Kapasiteettia. Eli ja ja se pitäisi sitten
nousta. Näissä visioissa nousisi jopa
50% niin eikö tää on niinku järkyttävä määrä mihin tää
niinku menee? Onko tää sitten tätä paavo 9 ja
vihreää vety taloutta vai mihin se on niinku katsottu se
tavallaan viidenkymmenen prosentin lisäys menevän.
Joo iso osa on on tietyllä tavalla teollisuuden
sähköistyminen. Se on.
Se on niinku se iso iso tota osa ja suomihan on niin kun erittäin
hyvä otollinen paikka euroopassakin tuottaa vihreätä
vihreätä sähköä ja sitä kautta sitten vihreään vettyy.
Se mikä on musta niinku keskeistä esimerkiksi se vihreän
vedyn tuotannossa, että jossain määrin suomen on aina hyvä viedä
esimerkiksi sähköä. Öö tota eteenpäin tai me viedään
vihreää vetyä, mutta että se jatkojalostus sille vihreälle
vedelle myös niin olisi niinku suomessa niin se on tietyllä
tavalla suomalaisen elintason ja hyvinvointivaltion kannalta niin
tärkeä, että me pystytään itse myös investoimaan ja käyttää
sitä energiaa, että me ei olla pelkästään niinku energian myyjä
vaan me pystytään jatkojalostaa se sitten eteenpäin, mutta
teollisuus on se yksi iso sitten tietysti liikenteen
sähköistyminen on on on. Yksi, yksi keskeinen mikä on
tapahtuu sitten on niinku lämmityksen sähköistyminen.
Eli suljetaan esimerkiksi hiilellä toimivia tai kaasulla
toimivia kaukolämpö järjestelmien muutetaan ne
sähkökäyttöiset niin niin se on myös että niinku kaikki mikä
tulee sitten lisää lisää sinne tota kulutus puolelle.
Tuossa on siis tuosta sähköautosta.
Oli oikein erikseen kysymyksiä, että että tässä on teidän kuva,
että tavallaan kun se siihen niinku päivä sykliin.
Mikä siis vaikuttaa tosi paljon siihen hintaan, että onko se.
Sentti per kilowattitunti vai vai 9 senttiä per kilowattitunti
se kuluttajan niinku maksama sähkö niin niin tota siihen
tulee tietyt latausajat kun se sähköauto ei ole käytössä niin
se on aika iso niinku blogi minkä sä vedät siihen niinku
päivän profiilin. Se on totta, mutta eihän siinä
mielessä jos miettii näin yleisesti, niin silloin kun
suomessa tuulee esimerkiksi ja ja tota kulutus on muuten
alhaisempaa esimerkiksi yöaikaan, niin sähköautojen
lataaminen yöllä niin on erittäin niinku.
Kannattavaa toimintaa myös sen sähköjärjestelmän kautta.
Ihmiset oppii jo aikoinaan siihen, että yhä sähköä
käytettiin lämmitykseen eli lämminvesiboileri lämmitettiin
yösähkön aikaisemmin ja tuota nyt se mitä tehdään sen jouston
lisäksi tähän järjestelmään tarvitaan lisää.
Me tarvitaan älykkyyttä lisää tähän järjestelmään eli.
Kun kodinkoneet isot sähkönkäyttäjät kodinkoneet niin
pystyy ikään kuin lukemaan sen että milloin sähköä on tarjolla
paljon. Milloin sitä kannattaa ladata
esimerkiksi sitte auton akku täyteen tai tai milloin
kannattaa se vesi siellä kotona lämmittää, että se tehdään
niinku ei aina aamuyöstä aamukuuteen, vaan se tehdään sen
mukaan, että milloin sitä sähköä on oikeasti saatavilla ja ja se
on edullista. Joo, täähän tulee älyä ohje
ohjelmistoa ja tavallaan äly ydintä.
Ja sitten tosiaan jo nyt on tullut se kansanhuvia, että nyt
tavallaan. Saunat ja tuhlauksen päälle kun
on negatiivinen hinta, että siis tavallaan sekin mulle pitäisi
muuten tulla. Itse asiassa pitäisi kutsua
tuota britax sijoitusjohtaja, kun kun tuota hän on.
Hän on tutkinut näitä negatiivisia hintoja, että hän
on jopa niin kun negatiivinen volatiliteetti on mahdollista
optiossa. Niin mutta tota esimerkiksi
öljyllä oli negatiivinen hinta, niin tavallaan tää tää
kummastuttaa vieläkin tää negatiivinen hinta sähkölle
että. Joo joo ei se ole niinku tota
siitä tulee tietyllä tavalla sitä kulutusta ei ole
riittävästi siihen tuotantoon niin kuin nähden ja.
Lyhyellä aikavälillä niin välillä sen tota tuotannon ikään
kuin sulkeminen, niin se vaihtoehtoisesti voi olla sen
verran paljon, että sitä kannattaa vaan tuottaa ja
silloin se hinta tippuu niin kuin negatiiviseksi että että
tota että semmoisia tilanteita tulee se mikä tulee niinku
lisääntymään jatkossa että jos pörssisähkö stä puhutaan niin
niin se hinnan niin kun volatiliteetti eli eli se että
kuinka paljon ne hinnat ikään kuin muuttuu niin se tulee
kasvamaan. Mutta se että se kasvaa että
välillä on on kallista ja välillä on niinku halpaa.
Niin tekee myös sen tota insentiivit investoida siihen
älykkyyteen siihen verkkoon, että tulee automaatiota että
kotiin kannattaa ostaa sitten releet siihen että käytetään
sitä sähköä tämmöisissä tota pakasti missa ja ja lämmitti
missä niin silloin kun kun se hinta on edullinen.
Niin ja sitten mahdollisesti niin kun mä en tiedä.
Varmaan se menee kotitalolle kin nää varastointi laitteet jossain
vaiheessa tulee varmaan niin tehokas teknologinen innovaatio
että tota kannattaa ruveta akku istaan tätä tätä niinku aika
pienelläkin tasolla. Tällä hetkellä se paras akku.
Kotona niin on se sähköauto totta.
Sehän on niinku aika aika niinku merkittävä akku jo niinku
kotitalouksissa ja silloin jos niitä pystytään hyvään aikaan
niinku lataamaan niin sitten pystytään ihan oikeasti tuomaan
tuomaan niinku merkittävää tota myös järjestelmä tasolle sitten
jatkossa ja ja tota tekninen kehitys on tosi nopeata niinku
sä sanoit niin se että missä vaiheessa sitten esimerkiksi
aurinkopaneelien yhteydessä niin tulee aina sitten niin kuin
riittävän kokoinen akku kotiin joka joka sitten myös
sijoitetaan niin saattaa tulla tulla tota niinku hyväksi
hyväksi tota hankinnaksi. Sitten tota mä en ole niin
hirveästi näissä tota energia alan yrityskaupoissa olla yksi
kerran yritin tota björnbergin tota pato OY tätä ostaa
hirveällä hinnalla mutta hävittiin.
Hävittiin sitten oululaisille konsortiolle, mutta sitä ennen
itse asiassa RBS niin tuon nuutti niinistön kanssa kun oli
vattenfall iso asiakas RBS, lle niin tota.
Silloin just tuli tota tuli tota tää niinku tää warframe works
mitä sitä kutsuttiin eli tavallaan tää tota.
Just muun muassa tän maakaapeloinnin rahoittamisen
tuota reilu tuottovaatimus, koska no ehkä saada paremmin
selittää, että mikä mikä tää niinku vaikka oli ja mihin
suuntaan se on menossa. Ja suomessahan niinku
energiavirasto joka on itsenäinen toimielin niin
päättää ikään kuin sen valvonta mallin jolla jolla tota yhtiöitä
seurataan ja valvotaan ja varmistetaan että hinnat pysyy
kohtuullisena. Eli eli kustannukset on se
asiakkaalta laskutettavat hinnat niin on on niin kun kustannus
perusteista ja siihen se valvonta malli.
Niinku perustuu ja sitten sinne on luotu ikään kuin
kilpailullisia insentiivejä, koska yhtiöt ovat niin kun
valvottuja paikallisia monopoleja niin luodaan
semmoisia kilpailullisia elementtejä että kannustetaan
toimimaan tehokkaasti. On se sitten operatiivisia
kustannuksia tai investointien osalta niin tän tyylisiä asioita
on sinne valvonta malliin laitettu niin kuin sisään öö nyt
on tietyllä tavalla seuraavan tai syksyn aikana niin tehdään
tosi isoja päätöksiä sitten seuraavaksi 8 vuodeksi sen
valvonta mallin niin kuin osalta, että mitä ne keskeinen.
Valvonnan niinku elementit tulee olemaan ja jos miettii tätä
yhteiskunnan sähköistymistä niin seuraava 8 vuotta tulee olemaan
myös erittäin niin kun merkittäviä.
Ja totta kai kun mä katson niin kun omasta näkövinkkelistä niin
sitten valvonta mallia ja miltä se sitten tulee niinku näyttää
niin omasta puolestani totta kai on niinku tärkeätä että se ikään
kuin mahdollistaa ja kannustaa niitä tarvittaviin
investointeihin että yrityksille sitten oikeasti on mahdollisuus
investoida tähän vihreään siirtymään tai yhteiskunnan
niinku sähköistymiseen että. Että verkosta ei tule
pullonkaula, että se on niinku semmoinen keskeinen.
Kun mä katson sitä valvonta mallin sisältöä tällä hetkellä
niin niin tota noi on ne asiat jotka mua mua tällä hetkellä
huolestuttaa. Joo siis mä oon tuota
sitoutumaton, mutta talous oikeistolainen niin tota mulla
oli siis vieraana toi heikki vestmanin ja hän oli niinku
vähän liiankin kiinnostunut tästä aihepiiristä että tota
kaikilla hieno, hieno, hieno jakson mulla oli ääni ja ville
valkonen joka myös on kansanedustajia kokoomuksesta
niin tota vieraana niin tota mutta joo nää on niinku tärkeitä
asioita ja ehkä nyt pakko selittää tää vak.
Se tarkoittaa whatever capitalia tota pääoman niin kun tota
pääomilla painotettu ennen veroja ei kustannus ja se vaan
oli siis sillä, että se käytännössä kertoo sen
sijoitetun pääoman tuoton minkä minkä tota tämmöinen regulointi
yksikkö saa tehdä. Mutta sitten sen lisäksi pitää
myös määrittää mitä pääomapohjaa sä käytät siinä ja siinä pitää
rakentaa sitten insentiivit että se pääomapohjaa on niin kun iso
mutta ei niinku tuhlaileva eli se tavallaan kohdistuu juuri
semmoisiin niinku investointeihin jotka on niinku
tavallaan. Se valvojan ja kuluttajien
mielestä niinku objektiivisesti paras.
Ja toki sitä niinku ihan täydellistä ja niinku tätä
avaimet tia tai yhdistymistä ei ole mahdollista saada, koska
koska ne tota on on tota ja ja sähkön hinnat ja korot ja muut
muuttuu niin tämmöisiä mutta. Ja sitten vaan sitä ehkä niinku
tärkein, että se on niinku markkinaehtoinen eli suomen
malli tällä hetkellä niin pohjautuu siihen suomen 10
vuoden velkakirjan korkoon, joka lasketaan niinku vuosittain
otetaan siitä niinku keskiarvo että mikä se on ja se on niinku
sen laskennan niinku pohja. Ja samalla tavalla ne muut
parametrit niin tulee niinku markkinoilta.
Eli siinä mielessä se kustannusvastaavuus niin kun
yhtiön kannalta niin niin sitten missä me voidaan ikään kuin
toimia paremmin niin voidaan yrittää rahoittaa itsemme vai
ikään kuin tehokkaammin kuin mitä se mitä se väki antaa.
Mutta se on kuitenkin niinku se on markkinaehtoinen ja kuvastaa
sitä todellisuutta, jossa me kaikki joudutaan elämään.
SUOMI on pääkohta ja tietenkin varmaan green bondeista ja ehkä
niinku teidän omistusrakenne, koska sekin ehkä on niinku tässä
matkan varrella muuttunut, niin miten tavallaan se.
Se vihreä joukkolaina on varmaan ulkomaisia.
Pääosin tuota tuota korkosi ottajia, mutta varmaan
suomalaisia eläkerahastoja voi siellä olla näin vissiin.
Joo kyllä joo jos katsoo niinku omistusta niin tietyllä tavalla
tää sijoituksen luonne on sellainen mikä sopii erittäin
hyvin eläkerahat ja jos katsoo sitten niitä omistajia jotka
meillä tällä hetkellä löytyy niin löytyy elo eli suomalainen
eläkevakuuttaja jos on oma katsotaan eka ja sitten löytyy
AMF joka on ruotsalaisesta eläke rahaa.
Sitten on ontarion opettajien eläkerahasto on siellä niinku
kolmantena omistajana ja sitten on koko r joka on
omaisuudenhoito talo jonka rahastossa käytännössä sitten
taas omistajat on eläke rahaa. Eli tää sopii tämmöiselle eläket
tietyllä tavalla rahalle jossa on kohtuullisen niinku matala
tuotto mutta tää on hyvin niinku ennustettavaa silloin kun
toimintaympäristö pysyy niin kuin stabiilina ja ja ei tapahdu
mitään suuria niin kuin mullistuksia niin tota tää
niinku matala tuotto niin on tietyllä tavalla niinku riittävä
mitä. Mitä tota sijoittaja täältä
sitten sitten tota saa sitten taas kun me lasketaan liikkeelle
velkakirjoja niin niistä suurin osa niin menee maarajojen niinku
ulkopuolelle. Eli ne on myös tota ostettavissa
suomalaisten rahastojen kautta tai tai suomalaiset rahastot voi
niihin sijoittaa tai suomalaiset niin kuin instituutiot.
Mutta mutta käytännössä niin suurin osa niistä niin tulee
maarajojen niinku ulkopuolelta. Mä sanoisin että ehkä noin 90%
ainakin tulee ulkomailta. Ja tossa oli yks yks kysymys
täältä mun yhteisöltä että ne olisiko mitenkään mahdollista
tota. Vaikka Terveystalo sitten tuota
listautuu, niin nää on ilmeisesti semmoisia
sijoittajia, jotka mielellään on niinku tyyliin 8 vuotta
sijoittajana tai muuta, että niillä ei ehkä semmoista exit
tarvetta ole. Ei ole lähtökohtaisesti exit
tarvetta kaikki niinku jos miettii tota ihan aina
listautumis päätöstä. On totta kai niinku omistajien
päätöksiä ja sitä kautta, mutta tietyllä tavalla koska tää sopii
hyvin eläke sijoittajille. Tää tää tyyli niin tota en pidä
sitä todennäköisenä että yhtiötä tultaisiin listaamaan.
Vähän sama tilanne oli mä tuossa.
Muutama vuosi sitten myin tornado rista pienen siivun,
niin siinä oli. Oli tota yhtiön hallituksessa
myös. Joo joo se se tota varma saisin
sitten loppujen lopuksi on lisätty omaa omaa pottinsa mutta
tota joo se oli mielenkiintoinen prosessi ja siinä oli mun
mielestä samankaltaisuutta siinä tornatorin.
Tää on siis vanha stora enson tai stora enso vieläkin omistaa
siitä että tota ison osan niin metsä metsä asetti niin tota
tämmöinen pitkäaikainen sijoitus kunta on niinku vähän samaa
niissä on mutta. Tässä on paljon samaa kuin mitä
mitä on, niin kun sähkönjakelussa tietyllä
tavalla, että erittäin pääoma. Intensiivinen ja vaatii
semmoista niin kun pitkäjänteistä omistamista.
Joo joo voisi ehkä tuosta todennäköistä että tehdä jakson.
Siis tää itse asiassa tää jakson idea vähän menisi siis sillain,
koska oli vaan niinku hauska puhua.
Musta oli just oikea aika niinku tai muuttunut kivaksi tää sähkön
tuottaminen ja myyminen ja jakelu niin kuin sen ne oli
vähän semmoista jotenkin. Ankeita kun ei ollut Olkiluoto
kolmosta ja ei ollut vihreätä eikä ollut kaksisuunta isuutta.
Tää on tavallaan mun mielestä niinku iloinen jakso verrattuna
ketä olisi ollut vaikka 5 vuotta sitten, mutta sitten mun täällä
niin kun neuvottelija platinum puolella tämmöinen abdul
nieminen nimimerkki sanoi, että rupeat sami tekemään niinku
yritys kerralla ja rupeat käymään suomalaisia yrityksiä
läpi niin että musta se oli tosi hyvä idea että toteutuksia.
Joo ei tuossa niinku tosi tosi makea ja jos miettii niinku
karuna niinku suomessa niin mehän ei olla mikään niinku
suuryritys. Toki me päästään sinne
Talouselämän 500 listalla niin tota suurimpiin yrityksiin
ollaan siellä ja liikevaihto on noin puoli miljardia.
Että tota mut se missä niinku se näkyy niin noin puolitoista
miljoonaa suomalaista niin käyttää meidän palveluun joka
päivä. Että lähes niinku joka kolmas
suomalainen niin tavalla tai toisella niin käyttää meidän
palvelua. On se sitten kotona tai
työpaikalla tai tai siirtyessään matkalla tota suomessa
matkustaessaan niin altistuu ikään kuin meidän palvelulle
siellä. Eli eli eli siinä mielessä niin
me ollaan siellä, vaikka sanoisin että tästä on tullut
tosi mielenkiintoinen, niin me ollaan kuitenkin semmoinen
niinku perusarvojen pyörittäjä. Sehän on se meidän niin kun
tehtävä ja ja tota parhaiten me onnistutaan silloin kun
asiakkaat ei käytännössä niinku huomaakaan, että että me tehdään
sitä töitä siellä että tota sähköä tulee tasaisesti ja.
Se on hyvälaatuista koko ajan, niin silloin me ollaan
onnistuttu. Joo, ehkä mä luulen, että osaa
kurjasta ja kuitenkin jää hämää sen hinnoittelumallin niin tota
käydä se nyt nopeasti läpi. Siis meillä on tää runkoverkko
fingrid. Ja niin se menee niin että tota
kantaverkkoyhtiö on niinku fingrid ja fingrid operoi
sadankymmenen kahdensadan kahdenkymmenen ja neljänsadan
kilovoltin niin kun kantaverkkoon ja tota heillä on
siihen niinku kantaverkko lupa ja heitä on niinku yks yks
kantaverkko suomessa saksassa niitä on niin kuin useampia
niinku sä mainitsitkin ja siellä on niitä ongelmia.
Ja voi ajatella tietyllä tavalla tälleen, että että mitä ne niin
kun on, niin se olisi vähän niinku suomen moottoritiet ja ja
ja Suomen tämmöinen niinku valtatiet.
No sitten jakeluyhtiöt tulee sitten siinä seuraavaksi eli me
operoidaan sitten sataakymmentä kilowattia myös ja mutta myös
niitä niin sanottuja keskiajan itteita ja sitten pieni
jännitteitä joka tulee kotiin asti.
Eli meillä on sitten se ikään kuin se perus maan tiet, jolla
saa ajaa kahdeksaakymppiä että jos ajattelee että fingridin
tota johdolla niin että ajetaan sataakahtakymmentä ja satasta ja
vähän kahdeksaakymppiä niin niin meillä on sitten kahdeksankympin
tiet ja sitten kuudenkympin ja viidenkympin ja kolmenkympin eli
ne ihan niinku kotiin asti tulevat pienetkin pirut että
tota ja kaikkia näitä tarvitaan. Että jos joku osa tästä välistä
puuttuu, niin ne vähän niinku maantie issakin että jos tie on
poikki niin kotiin ei pääse niin niin tota sama logiikka toimii.
Toimii tässä meillä. On se kaksisataakolmekymmentä
volttia tai sitten niille sähköautoilla voi olla vähän
korkeampi. Kyllä voi olla 3 jännitettyä.
Mutta onko se sitten invertteri joka niinku vaihtaa niinku
käärmeillä sen tota tuota sitten tän tän niinku voltti määrän
pienestä isommaksi tai toisin. Päin ne on muuntajia käytännössä
sitten matkalla ja sen takia minkä takia näitä eri
jännitteitä on on se, että. Aina kun sähköä siirretään niin
osa katoaa lämpönä sitten ikään kuin pois ja ja mitä korkeampi
se jännite on eli eli toisin sanoen jos ajetaan siellä niin
kun moottoritie tasolla niin jännitteet on isoja niin ne
häviöt on niinku suhteessa pienempiä ja sitten taas siellä
niin kun ihan ihan tota loppukäyttäjän päässä niin niin
tota sitten taas häviöt niinku kasvaa eli se kannattaa viedä
mahdollisimman korkeana jännit teenä niin mahdollisimman niin
kun pitkälle lähelle asiakasta. Mutta meneekö se sitten laittaa
tavallaan fingridin vyöryttää heidän tota.
Kulunsa teille ja te vyörytetään.
Sen sitten loppu me ollaan fingridin asiakas ja ja he
veloittaa niin kun meiltä kustannuksia valvonta malli
toimii niin että se mitä fingrid veloittaa meiltä niin me
veloitetaan ikään kuin läpi lasku tuksena sitten meidän
asiakkailta ja ja tota, että että siinä mielessä siinä ei
niinku synny mitään siinä matkalla.
Toki niinku ajatuksellinen ero saattaa niin kuin olla mutta
mutta tota, mutta samat kustannukset ikään kuin siirtyy
sitten tota meidän maksettaviksi.
Eli nyt jos miettii että kantaverkkoon tullaan
investoimaan ja investoidaan tällä hetkelläkin niin kuin
paljon. Niin toki niin kun kantaverkko
maksut tulevat nousemaan jatkossa ja se on tietysti
semmoinen tota kustannuserä joka tulee meille joka me tullaan
sitten laskuttamaan taas meidänkin.
Asiakkaalta. Siellä on se samanlainen
tavallaan, että kun insentiivi tehdään niin insen sijoituksia,
mutta sitten siitä tota tulee se pääoman kustannus vyörytys
alaspäin, että isot investoinnit iso hinta, mutta sitten se
tavallaan on niinku vaan väistämätöntä, että
huoltovarmuus pysyy korkealla ja pystytään tää 2 että tota
suuntainen. Sähköliike toteuttaa ja sitten
katkokset. Tota on harvinaisia ja niihin
reagoida nopeasti ja ja sitten tätä saadaan vielä tää
kapasiteetin tuplaus vuoteen kaksituhattaneljäkymmentä
pystyyn. Se on se on just näin ja tota se
on niinku se järjestelmän toimivuus.
Ja anteeksi ei tuplaus vaan plus viisikymppiä.
Joo 50 pinnaa käytännössä tulee sitä sähköä niin kun kulutusta
tulee lisää ja sitten tarkoittaa käytännössä niin että että sitä
kapasiteettia niin kun verkkoihin tarvitaan noin 100%
niinku lisää että koska sitä ei tasaisesti käytetä kuitenkaan
koko aikaa niin tarvitsee tehdä niinku lisää.
Ja ja se on tietyllä tavalla sellainen sellainen tota asia
joka meidän tarvitsee niin kun pystyy tekemään läpi.
No onko sitten toi hinta? Itse olin niin onnekas sitten
mulla oli mun oli se kuukauden euriborin ja sitten mulla oli
vielä tota vaimon ansiosta tosi tokin niin niin tota oli oli 7
sentin tota toi ne kiinteä hinta niin tavallaan maahan porskutti
tän niin kun. Energia piikin yli yli tota
ilman tuskaa se ja vasta nyt oikeastaan tai sieltä ei tullut
mitään energia kuluja mulle käytännössä ja ne nyt on
pörssissä sähköllä ja ja sitten taas on nää kuukauden euriborit
rupeaa puskemaan nyt läpi mutta. Mitä se on niinku suunnilleen?
Ja tietysti jos sulla on niinku 30 senttiä kilowatti se hinta
niin se siirto osuus on pieni prosentti.
Mutta sitten jos se on vaikka 5 niin tota se on sitten isompi
osa mitä se suunnilleen siellä niinku on tää teidän osuus ehkä
ilman fingridin jos sen puhdistaa sen pois.
Sieltä tai osaatko sä jos miettii, että jos sähkö maksaa
suunnilleen sen 4 5 senttiä kilometriltä, mikä on niin
käytännössä sellaisessa tilanteessa aika yleisesti niin
kolmasosa menee sille sähköntuottaja.
Kolmasosa menee suomen valtiolle niin veroina on.
Se on sitten niinku sähköverkot ja alvit mitkä pitää niinku
maksaa ja sitten kolmas menee jakelu yhtiöille joka josta
sitten on fingridin maksut on niinku siellä sen niinku osana
jakeluyhtiö tähän paperiin myös sen sähköveron eli eli siinä
mielessä voi niinku ajatella että se peritään vähän niin kun
hassun laskun yhteydessä että että itse asiassa kun se liittyy
siihen kulutukseen mutta se otetaankin tästä niinku jakelu
maksun osana se se tota sähkövero niin tota sen takia se
usein kun katsoo sitä jakelu maksun loppusummaa.
Niin niin tota se on niin kun hyvin erilainen, että itse kun
katsoin keväällä jakelu laskua niin niin siitä
kuusikymmentäkahdeksan prosenttia oli veroa.
Niin ja sitten siitä tota. Öö 30 pinnasta on sitten vielä x
prosenttia fingridin käytännössä.
Kyllä joo sinne menee kanssa niinku että eteenpäin että mut
se päähän sääntö niinku siinä tota normi niin kuin hinnoilla
niin kukin ottaa niinku noin kolmasosan siitä siitä niinku
hinnasta ja niinku mä vaan aluksi sanoin niin kun verrataan
eurooppalaisittain niin se sähkönjakelun hinta on kuitenkin
ollaan niin kun EUN keskiarvon alapuolella.
Samoin se ollut muuten siis se tota sori kun kkaan tästä
eurobondeista. Mutta siis niinku asuntolainojen
korot on ollut matalimpia, koska meillä on ollut tosi matalat
marginaalit ja. Jengi on vetänyt siellä tota
euribor illa eli lyhyellä kun taas muualla maailmalla on aika
paljon kiinteitä. Nyt se toki vähän kostautuu,
mutta tota tuskin tää on niinku pysyvä pysyvä.
Joo, ja sitten siinä on vähän niinku se ainakin gootti siihen
vähän niinku vitsinä silloin heitti että ota kuukauden
euriboria maksa sitä niin niin tota joo joo että jos nyt
miettii sitten sitten tuota sitä pörssisähkön että OK että kelle
mä uskaltaisin neuvoa että että ota pörssisähkön niin on
semmoiselle ihmiselle joka pystyy sitä omaa
sähkönkulutustaan niin. Säätämään ikään kuin vuorokauden
aikana. Eli toisin sanoen pystyy.
Esimerkiksi sähköautoon niin lataamaan silloin kun sähköä on
edullista, on automatisoinut tietyllä tavalla oman
lämmityksessä vaikka kotona, että lämmin vesi ja ja kotiini
lämpenee silloin kun kun tota sähkö on niinku halpaa joka
pystyy tietyllä tavalla hyödyntämään ne halvat niinku
tunnit riittävässä niinku määrin niin semmoiselle itse asiassa
kuluttajalle niin pörssisähkön sopii erittäin niinku hyvin ja
sitten totta kai täytyy aina ymmärtää että välillä sitten
lasku. Voi olla vähän isompi, jolloin
sitten sitä kantokykyä ikään kuin siihen isolle laskulle niin
pitää olla että laittaa pikkaisen rahaa.
Esimerkiksi sitten tuota säästöön sitä varten, että jos
hinnat sitten nousee niin pystyy niinku maksamaan.
No joo nyt kun mulla siis oikeasti on näitä tota
kansanedustajia ja ministerinäkin vieraana niin
tota lähdetään nyt terveiset tota oikeasti hallitukselle että
mitä tässä kannattaa tehdä. Joo kiitos sami mahdollisuudesta
ja tietyllä tavalla tän koko toimialan kannalta, niin on
äärimmäisen tärkeää, että se toimintaympäristö jos me
toimitaan. Niin on ennustettava ja se on
vakaa, koska silloin me pystytään tekemään niitä
investointeja niin useiksi vuosikymmeniksi eteenpäin.
Mitä poukkoileva mpaa tietyllä tavalla se politiikan tekeminen
on tai se toimintaympäristön tehtävät aina niin kuin
muutokset, niin kukaan ei tykkää niin kuin yllätyksistä ja mitä
isompi riski ikään kuin yllätyksistä on niin mäkistä
kuin aikaisemmin puhuttiin, niin se tietysti nostaa sitten sitä
pääoman kustannusta, jota jota sieltä niinku tulee että jos
joku pyyntö on niin niin ennustettava ja.
On semmoinen stabiili toimintaympäristö, niin se on
kaikkein parasta niin investoinneille.
Jos mä saan lisätä vielä niin tota laskekaa nyt vähän niitä
veroja me ollaan. SUOMI on maailman viidenneksi
korkein verottaja neljäkymmentäkolme piste 2%
kokonaisveroaste, mutta tämä vaan minulta tästä lisää.
Terveisin kilpailette muuten ikinä siis onko tilanne tai
carunaa elenia on niinku tota vaihtoehtoja niinku.
Ollaan niin kuin valvottuja alueellisia monopoleja eli eli
eli se missä asuuni määrää sen, että minkä yhtiön yhtiön tota.
Asiakkaana on. Eli eli siinä mielessä me ei
sitten missä me niin kun kilpaillaan niin on tietysti
pääomasta. Me kilpaillaan tota osaavasta
henkilöstöstä ja ja sitten tietysti kilpaillaan hyvin
paljon siinä kun me esimerkiksi investointeja toteutetaan, että
tota silloin me ollaan niinku kilpailijoita keskenään.
Mutta mutta asiakkaiden suhteen niin se on aina niinku yksi ja
se oikeastaan minkä takia kilpailevia verkkoja ei ole niin
on ihan se että näin verkkojen rakentaminen on niin äärettömän
kallista, niin niitä ei kannata suomeen enempää kuin yhtään
niinku rakentaa että se on vähän sama kuin että meillä on yksi.
Tieverkosto niin tota ei meidän kannata niinku suomea
vierekkäisiin moottoriteitä rakentaa että se olisi ihan
niinku järjettömyyttä. Joo, mutta tuosta saitte vähän
suuntaviivaa. Ette tavallaan tämä ei.
Nyt ei ole tämän tuota tuoton siirtämässä pois päin.
Jos 68% on tota verojaan niin niin niin kyllä valtio valtio
saa tästä osansa. Hyvä juttu, tota mulla on ollut
vieraana jyrki tammivuori, carunan toimitusjohtaja.
Kiitoksia. Kiitos sami.
Ja me jatketaan tuolla tota tilaaja puolella.
Puhutaan tota sun kun on niin herkullisesti KTM noussut tota
reservistä CFO ja toimariksi niin vähän käydään tätä näiden
kolmannen roolin eroja läpi. Kiitoksia.
Kiitos.