No niin tervetuloa tänne neuvottelemaan kanavalle.
Mulla on vieraana vanha pomo timo löyttyniemi valtion
eläkerahaston toimitusjohtaja, taloustieteen tohtori ja.
Meri löyttyniemen mies. Menikö oikein?
Meni oikein. Joo siis meri oltiin KY hedari
vapaalippu. Hienoa populismia, mutta sekin
olit silloin KN varoja sijoittamassa silloin ja sitten
alkaisit mut kopin prospect tukseen investointipankin
hommaan siitä mä oon ikuisesti kiitollinen, oliko hyviä aikoja
sunkin mielestä. No se oli ainakin hyvä palkkaus
että kun katsoo sun uraa sen jälkeen niin se oli jo hyvä
valinta. Mutta kiitoksia tehtäviä.
Ne on ollut siellä erityisesti prospekti.
Tiedä sitten kaikki investointipankki tehtävät mitä
sillä on matkan varrelle osui. Osa olit silloin just ylpeänä on
tehnyt väikkäri. Sä oot niinku mun mielestä siitä
porukasta tota niin kun tavallaan hyvällä tavalla
akateemisiin että siellä oli sitten joukosta poistuneita juha
mikko sia ja muita ja mutta tota peter fager ja jukka ruuskanen
vissiin oli ne ehkä isoimmat pomot.
Sillä isoimmat ja ja silloin väitöskirjan aihe oli oli niinku
yritysten pääomarakenne. Rakenne päätökset oli niinku se
yleinen aihe ja ja siitä erityisesti kuponki annit.
Silloin kun oli näitä tämmöisiä niin kutsuttuja uusi merkintä
ääntöjä ja sitten myös äänivalta erotaan.
Ei osakkeet jotka erosi äänivaltaa, koska se oli siihen
aikaan semmoinen aika kuuma aihe.
Niin ruotsissahan on vielä a ja b lappuja ja mutta itse asiassa
olin. Mä oon pörssin kouluttajana nyt
toiminut viitisen vuotta, niin siellä tuo henrik husman pörssin
toimari sanoi, että se on vähän jännästi se EU direktiivi
lähtenyt niinku myötäilemään näitä, kun nehän yritti pitkään
niinku tappaa näitä yksi. Osakkeeksi aani niin nyt se on
fiilis on vähän, että ehkä tämmöinen tää sallittaisiin ja
laajemmin. Sehän oli jo aikoinaan ongelma.
Silloin kahdeksankymmentäluvulla yhdeksänkymmentäluvulla kun
hintaerot oli 100% näitten äänivalta lappujen ja ei
äänivaltainen. Välillä.
No sitten oli myös se jos se oli parikymmentä prosentin hintaero
että mutta nää on onneksi ratkaistu ja sitten hänen
hintaerot on kaventunut ja ne on pieniä, mutta mun tulkinnan
mukaan kun yhdysvalloissa jossain vaiheessa nää uudet IT
firmat rupesi käyttämään näitä ääni ero ltaan eroamisia
osakkeita ja niistä ei tullut semmoista.
Isoa hässäkkää tai isoa hintaeroa markkinoille, niin se
ehkä muutti sitä asennoitumista niin että ne on ne on ehkä ihan
OK. Mä muuten tein sulle se opetit
myös kauppakorkeakoulussa arvon määritystä niin tein tuota olvin
DCFN ja ja sitten tätä tein myös niin kun esseen tapettia
valtiolle joka oli mun mun niinku ehdotus että valtio
ottaisi nimenomaan näitä äänivalli attomia osakkeita eikä
lähde niinku omistus ohjauksella sekoilemaan siellä tuota tuota
omistajan valtaa. Käyttämällä ja nyt kun katsotaan
näitä fortum meita ja sonera sotkuja, niin taidan olla vielä
samaa mieltä. No aika aika monessa valtio on
valinnut sen linjan, että se on se 10% 20% se omistusosuus että
se sehän menee lähelle tota. Mutta nyt sä oot tota valtion
eläkerahaston toimari ja mun mielestä tässä on niinku vähän
samaa vibaa silloin kun aloitit oli niin kun tuota aika vähän
pääomaa rahastoitu niitä valtion työntekijöiden eläkkeitä
vastaan. Ja sitten lähdettiin lisäämään
rahastointi astetta siinä systeemissä ja on mielestä vähän
sama tilanne kuin nyt. Meillä on tuossa YEL, ssä, joka
on siis jopa miinuksella se, että tavallaan että vastuita on
selvästi enemmän kuin ja mitä ei ole kerätty.
Mutta mutta siis verran hoiti tän homman tavallaan työlle
tasolla. Eikö näin tässä niinku käynyt
happy end. Valtion työntekijöiden tää
puskurirahasto perustettiin myöhemmin, kun työelämä on
pitkät juuret ja sitten kevätkin kahdeksankymmentäluvulla ja
valtion eläkerahasto perustettiin alunperin niinku
kahdeksankymmentäyhdeksän 90 vaihteessa.
Mutta sitten vasta vuonna 2000 siitä tuli tämmöinen itsenäinen
oma toimija irrallaan valtiovarainministeriöstä, mutta
kuitenkin valtiovarainministeri hallinnon alla ja osa valtiota
ja silloin kun se toimita aloitti, niin siinä vaiheessa
oli rahastoitu tumisaste noin. 8% suurin piirtein kun
työeläkejärjestelmässä oli semmoinen kaksikymmentäviisi
prosenttia ja siitä kun aikaa mennyt eteenpäin, niin
työeläkejärjestelmässä nyt on semmoinen kolmasosa rahasto
oituna ja me saavutettiin kaksikymmentäviisi prosenttia
vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi ja
se oli meidän tavoite. Ja nyt kun se tavoite
saavutettiin, niin sen jälkeen lakiin tehtiin muutamia
muutoksia niin että voidaan sanoa että se meidän
varautumisen vaihe saavutettiin silloin vuonna
kaksikymmentäyksi. Ja sen jälkeen nyt me ollaan
ehdottomasti tämmöisessä, niinku valtiontalouden tasaamisen
vaiheessa, jossa meillä on ollut vuodesta kaksituhattakolmetoista
lukien jo selkeästi negatiivinen tää nettokassavirta elikkä tulee
vähemmän eläkemaksuja meille kun mitä me maksetaan valtiolle
eläkkeitä varten ja tää on semmoinen 400 miljoonaa miinusta
per vuosi tällä hetkellä ja se kasvaa niin, että nyt 10 vuoden
aikana se menee sinne 800 miljoonaan, ehkä jopa miljardiin
ja tän takia me ollaan selvästi niin kun.
Nettokassavirta mielessä negatiivinen ja rahasto ei.
Tästä näkökulmasta kasvaa, jolloin joku me ollaan niinku
saavutettu. Se mitä alunperin haluttiin ja
nyt meillä on tämmöinen puskurointi tasaamisen vaihe,
jossa sitten näitä valtion isojen eläkemenojen
kustannuspaineita tasataan ja valtiohan maksaa tällä hetkellä
näitä valtion työntekijöille semmoinen 5 miljardia euroa
eläkkeitä yhteensä, joka on kohtuu iso potti ja se taustahan
on siinä vielä että aikoinaan valtiolla on työntekijöitä yli
kaksisataatuhatta. Nyt niitä on 79 000 ja se
silloin oli aikoinaan. Oli postin työntekijät oli
valtion työntekijöitä. VRN työntekijät oli oli valtion
työntekijöitä ja nää yhtiöitettiin ja ne yhtiöt meni
sinne työ järjestelmän puolelle ja ne uudet työntekijät tai
työntekijät kokonaisuutenaan. Ja ne vanhat eläkevastuut jäi
sitten valtiolle. Valtio valtio sai siitä pienen
korvauksen, mutta se ei missään nimessä kompensoi niinku
eläkejärjestelmä mielessä sitä taakkaa, mikä kuitenkin isoista
eläkkeistä syntyy ajan myötä. Sun tehtävä oli ettei nappaa
tuossa. Muutama 10 miljardia tuota
sijoitustuotoilla, että joo aika hyvin hyvin siis mun mielestä
oot onnistunut siinä tavallaan. Onko onko oikein sanoa että otit
niinku osake riskiä enemmän kuin ehkä sitten alkuvaiheessa
ainakin kun nää nää tota eläke jo.
Joo voi sanoa, että että sekä valtion eläkerahasto että keva
on pystynyt ottamaan enemmän osa riskiä silloin jo niin kun
aikaisemmin kuin työeläkejärjestelmä ja me
päätettiin silloin verissä, että tää osake riski nostetaan sieltä
nolla neljäänkymmeneen prosenttiin ja nyt se on noin
viisikymmentäyksi prosenttia tällä hetkellä.
Jos lasketaan myös tämmöiset pääomasijoitukset mukaan, jotka
on osake tyyppistä riskiä että semmoinen viisikymmentäyksi
prosenttia on tätä osake riskiä. Kaiken kaikkiaan tällä hetkellä
se isoin ero niinku eläke toimijoiden välillä on se, että.
Meillä ja elikkä valtion rahastolle ja keväällä on ehkä
pikkaisen enemmän osakkeita kuin työ järjestelmässä, mutta sitten
työjärjestelyt on huomattavasti enemmän epäili videoita.
Elikkä pääomarahasto sijoituksia.
Suoria lainasi joituksia kiinteistösijoituksia hedwig
deja kun sitten meillä, että tässä on tämmöinen niinku
rakenteellinen ero. Ja vaan eikö se mene suunnilleen
sillä, että se työlle järjestelmä joutuu maksaa 30
miljardia ja kerää kaksikymmentäviisi miljardia ja
sitten tavallaan, mutta siellä on kaksisataaviisikymmentä
miljardia kerättyä rahaa niin sille tuota 5% tuo tuolla se
pystyt sen vajeen kattamaan, mutta teillä on tavallaan ehkä
suhteessa sitten enemmän sitä autuutta, että pitää olla ehkä
likviditeettiä vähän enemmän sitten.
Että. Ja se on se isoin ero, koska
meillä on se iso yli kahdensadantuhannen työntekijän
tausta ja ja nyt on niinku vähemmän sitä eläkemaksu kantaa
jota kautta kerätään ja maksetaan niitä eläke kertyneitä
eläkeoikeuksia ja ja tää on niinku iso rakenteellinen ero
mutta kaikki koko suomen työ järjestelmässä se on tällä
hetkellä tää kassavirta on negatiivinen niin kun jos
katsotaan eläkemaksut ja eläkekustannukset yhteensä tai
eläkemenot mutta meillä se on isompi ero.
Mä muistan mä tein CFN tuolla ton tuossa vissiin aikoina niin
tota. Siellä opetettiin tavallaan
portfolio teoriassa sillä, että tavallaan ikääntymisen funktiona
sun pitää siirtyä siihen annuiteetti eihin ja tää
tietysti ei. Eli tarkoittaa tavallaan niin
kun tasaista vaihdat sen pääoman korkos sarjaksi ja tää ei
toiminut ollenkaan nolla korko maailmalla maailmassa.
Koska siis annoit ettei oikein saa nollakorkojen maailmassa.
Nythän se niinku on palaamassa, mutta voisiko tätä riskiaika
hallita sillä, että niinku menee vähän tommoiseen annuiteetti
tyyppisiin tuotteisiin? Se se on niinku tavallaan normi,
jos ajattelee tavallista. Eläköityvä henkilöä vaikkapa
niin silloin voidaan, että nuoren tulisi eläkesäästöt tehdä
niinku osakesijoituksiin ehkä kiinteistösijoituksia ja näin
poispäin. Ja sitten kun on eläkkeellä ja
myöhemmin niinku iässä niin sitten pitäisi olla vähän
riskittömästi ja sijoituksia. Tää on niinku se peruskaava,
mutta sitten lisänä tähän on sitten että ihmisethän voi
jättää perintöä seuraavalle sukupolvelle, jolloin tää
menettääkin merkityksensä, koska sillä voi olla että on hyvä että
hänellä on niin että myös riskipitoisia jos hän haluaa
jakaa seuraavalle sukupolvelle. Että nää on tässä on sitten aina
kuitenkin paljon. Vähän samaa esimerkki on siinä,
että kun nyt on pelätty tai pelattiin semmoinen 15 vuotta
sitten sitä, että kun on ryntäys eläkkeelle siirtyviä kun
ikärakenne on semmoinen kun on että myyvätkö kaikki näitä
osakkeita kun niinku järjestelmä riski mielessä.
Mutta täähän ei toteutunut, koska niitä uusia ostajia aina
löytyy. Ja sitten on kuitenkin tää
perinnönjako insentiivi kuitenkin jäljellä.
Täähän poistetaan siis muuten kai suomen työeläkejärjestelmä.
On niinku hyvälaatuinen kansainvälisestikin vertaillen
kehuttu, mutta sitten itseäni kun mä olin 13 vuotta siellä
lontoon cityssä niin jos mä saan vieläkin, pitää siis oman
eläkerahaston ja ja mä ajattelin todellakin siis niin että
periydy tanko mä sen jakojäännös vai vai ruoppa?
Enkö mä sen niinku semmoisella aggressiivisella sen pääoman
sieltä alas eläketulon niin suomessahan näin ei ajatella,
koska siis se joka tapauksessa menetät sen tavallaan tai
menetät sen pääoman sä saat vaan sen eläket.
Mulla on sieltä systeemistä, mutta jos sä kuolet niin ei sun
perillisille anneta mitään tota verin laskennallista pääomaa
niin kuin perinnöksi. Joo, näähän siis
eläkejärjestelmät on niin erilaisia eri maissa, että tää
on ihan uskomaton kun mitä enemmän perehtyy eläke
järjestelmiin ja eläkevarojen sijoittamiseen niin jokainen
eläkerahasto maan sisällä voi olla erilainen ja sitten
puhumattakaan maiden välillä ja näiden vertailu on tosi hankalaa
meidän tyyppisiä han on niinku kun valtion eläkerahasto niin
ruotsin AB rahastot on ehkä lähimmät.
Ja se on ollut aina mulla semmoinen yksi mitä mä oon
seurannut silloin siitä lähtien kun aloitin verissä niin on
seurannut ja toinen on ranskassa on tämmöinen FR tyyppinen ja
aikoinaan oli irlannissa vastaava toimija ja sitten on
yhdysvaltain state pension funds ja ja ja nehän on niin kun
hyvinkin samantyyppisiä kuin me, mutta siellä on yksi kiintoisa
huomio suomen eläkejärjestelmään liittyen on se, että kun
suomessahan tää raha. Ointia aste on suurin piirtein
se kolmasosa, mitä eläkevaroja, niinku sijoitettu.
Me mehän kutsutaan kaikki tätä osittain rahastoiva
järjestelmäksi yhdysvalloissa taas jos rahastointi asti on
alle 100%, niin se on under funding elikkä ali rahasto
oitunut ja nää käsitteet on niin kun.
Ihan sama asiaa, mutta käsitteet on täysin erilaisia.
Mutta sitten toisessa päässä on niinku ainakin entinen kreikan
systeemi mitä kutsuttiin by eli PS go eli pelkkä virtaus
systeemissä ei ole mitään pääomaa, niin sehän on kaikista
kauhein että tavallaan kädestä suuhun se on käytännössä niinku
vaan verotuksen. Niinku tulonsiirtoa ja ja Suomen
järjestelmä on nyt tällä hetkellä rankattu varsin
korkealle näissä kansallisissa vertailuissa ja sehän usein
siinä yksi kriteerinä voi olla nää varat, mutta vielä
tärkeämpänä on se, että mikä on se kaverin, mikä on se
hallintomalli. Meillä niitä hoidetaan ja kuinka
kansalaiset voi luottaa siihen, että kun lobbaus oikeasti pitää
ja sehän on Suomessa erittäin korkea.
Ja työeläkejärjestelmässä. Meillä on siis tuota.
Se on keskittynyt paljon on niinku firmat fuusioitunut
keskenään, mutta siellä on kuitenkin useita toimijoita.
Mä en ole ihan varma just nimenomaan riski mielessä, että
kannattaisiko sitä konsolidoida, koska sitten sitten siellä
yksittäinen portfolio manageri voi tehdä aika paljon tuhoa.
Ja eikö tanskassa vähän käynyt näin viime vuonna eli
sellainenkin tuota mun silmiin nähden tota.
Salkku romahti suorastaan. No joo mä itse asiassa olin
tanskassa just käymässä huhtikuussa ja siellä oli isoja
toimijan ATP joka on Suomen kela plus ehkä tämmöinen niinku perus
eläke ja vähän enemmän. Ja ne hallitsee valtavia määriä
varoja. Taitaa olla semmoinen
yhdeksänkymmentäviisi. Nämä 100 miljardia taalaa niinku
surusta euroja lähes niinku suurin piirtein määrältään ja
tää prosenttiluku mikä niitten tuotto viime vuonna oli niin se
oli se niitten tämmöinen riski llinen osa joka oli -40%, mutta
se ei ollut koko tää rahasto ja sen koko rahaston osalta se
pääosa rahastoa on niin että ne. Matchaa nää eläke.
Vastuut ja varat keskenään ja silloin sitä ei katsota niin kun
tuotto mielessä vaan se katsotaan siinä mielessä, että
vastaako eläkevarat niitä niitä velkoja.
Mutta sitten se mikä hälle missä haetaan tuottoa niin se oli tää
-40% mutta se osuus tästä kokonaisuudesta.
Oliko se nyt sitten 10 20%? Aa että niilläkin on tämmöinen
vähän mun mielestä. Mä en siis tykkää sitä työ eli
järjestelmän vakavaraisuuspääoma että mun mielestä se on niinku
konsep tua alisesti. Sama asia kuin mulla olisi
sijoitusrahasto, jossa se sijoitusrahaston niinku manageri
kutsuisi kolmeakymmentä prosenttia vakavaraisuuspääoma.
Jotenkin niinku tässä on make sense, että tavallaan se on
niinku se on niinku samaa riskiä ja sitten sulla voi olla eri
allokaatio, mutta jotenkin mä en ole ikinä niinku ymmärtänyt tän
systeemin. Hienoa että sitten ja miksi sitä
niinku vouhkata sitä vakavaraisuuspääoma, mutta ehkä
se on vaan mun näkökulma. No tää on niinku täähän on iso
kysymys ja ja ja ja nyt kun keskustellaan
eläkejärjestelmästä niin sehän tulee olemaan varmaan parin
vuoden aikana. Tässä tullaan keskustelemaan
sitten että haetaanko lisää tuottoja koko suomen.
Näkee järjestelmään erityisesti siellä työllinen puolella ja ja
sehän on semmoinen. Tuotot riskit mikä on se aika
periodi millä tarkkaillaan näitä?
Jos aikakoodi on hyvin pitkä, niin silloinhan voidaan ajatella
että otetaan sitten enemmän riskiä, mutta sitten jos pitää
välitilinpäätös tehdä vuoden välein 2 vuoden 3 vuoden välein
niin ja ja ja ja niillä on kuitenkin julkisessa
tarkkailussa niin niin niin silloin se kysymys onkin niin,
että sallitaanko sitten ne isommat heilahtelut siinä
arvopaperissa arkussa. Ja mun mielestä se on luontevaa
vähän myötäsyntyinen, eli tavallaan silloin kun menee fund
ypäjällä huonosti. Ehkä kansantaloudella menee
huonosti, niin tavallaan sitten sillä on kiristetään tietyllä
tavalla tota tai vähennetään riskinottoa, niin se ei ehkä
niinku tee. Hyvä no tietysti nää ei sijoita
kovin paljon suomeen, mutta kuitenkin mä en vaan tykkää
sitten periaatteessa niinku haisee hieman niin kuin myötäsi
llisilta toiminnasta, mutta. No ehkä tää ja täähän on ollut
iso haaste ja erityisesti siinä on finanssikriisissä.
Se oli niinku iso iso haaste, koska silloinhan ne joutui
nopeasti muuttamaan sitä järjestelmää.
Ehkä sen voisi yksinkertaistaa niin, että on kysymys siitä,
että miksi on vakavaraisuus ja tää vakavaraisena on se, että
estetään ettei yksi toimija. Lähde tekemään jotain.
Outoa niin niin. Tavallaan niinku kurissa ja ja
ja ja ja nyt se katsantokanta omasta mielestä tulisi siirtää
siihen, että miten koko järjestelmä pärjää, eikä niin,
että miten miten he suhteessa toisiinsa menevät.
Joo totta siis voisi olla, että jos vakuutusyhtiö 1, 2 ja 3
tekee niinku vastuullisia sijoituksia ja sitten nelonen ja
vitonen ottaa hirveätä riskiä että ne saa markkinaosuutta tai
jotain muuta niin silloinhan se on hyvä että niitä pidetään
jollain systeemissä kurissa niitä nelosta ja vitosta.
Mutta mä en tiedä oikein vastaako toikaan nyt siihen että
tuota. No mutta tota tavallaan veri on
niinku erillinen systeemi näistä muista ja keva on erillinen
systeemi. Ehkä mä otan sitten tota jossain
vaiheessa tuosta YL stä niinku omaan jakson kun jotenkin siis
mun mielestä se ratkaisu olisi siis tuoda siihenkin niin kun
omaa pääomaa enemmän eikä sitä peikko virtaa tota pienentää eli
nyt sitten tavallaan koska nyt se on kai 400 miljoonaa vuodessa
miinuksella niin se ratkaisu on vaan että yritetään saada se.
Tulonsiirto osio niinku nolla, että se ei niinku rasita valtion
budjettia. Mutta eihän se sitten niinku
pääomia tule mihinkään niin osa ratkaisu mun mielestä voisi olla
joku oma rahasto osuus niinku ruotsissakin se saat pienen
prosentin sijoittaa omaan rahastoon niin tuottaisi
tämmöisiä niinku elementtejä siihen, että se ei olisi ihan
pelkästään niinku menneiden vastuiden kattamissa systeemi.
Mutta tää ei tietysti ole sun pöydällä, mutta jos tiedät hyviä
tyyppejä jotka osaisi tätä problematiikkaa pohtii muun
kanssa niin saa suositella. Ja tää yrittäjien eläke on
tietenkin äärimmäisen tärkeä asia ja sitten on kysymys, että
mitkä kaikki on niinku samoilla säännöillä.
Ja mitkä on sitten omilla säännöillä niinku yrittäjien?
Eläkkeet tota jonkun aikaa olit. Oliko se nyt Brysselissä eli
kaksituhattakymmenen? Mulle tuli semmoinen tuota
euroskeptisyys vaihe joka ehkä on kestänyt.
Toissa vuonna alkoi helpottaa hieman, mutta tavallaan niin
tuntuu, että sinne se just tää niinku riskien jakaminen eri
maiden välillä yhteisvaluutan kautta niin kohtaa nimenomaan
niinku pankkien kautta sen heikon linkin.
Ja oliko niin että tässä tehtävässäsi niin joudut
keräämään noin 60 miljardia pääomaa noin
neljänkymmenentuhannen miljardin eurojen pankkien tietynlaiseksi
takuupääoman? Menikö suunnilleen?
Oikein siirryin Brysseliin silloin vuoden 2015 alkoi
alkuvuodesta. Ja.
Ja se tämmöinen euroopan kriisinratkaisuneuvosto oli
juuri perustettu ja ajatus on se, että kun taustalla oli iso
finanssikriisi sitten eurokriisi ja sitten kansainvälisesti
päätettiin, että tämmöinen financial stability board, joka
on baselissa sijaitsee. Ne oli päättänyt, että
jokaisessa valtiossa tai tämmöisessä alueella tulee olla
oma oma tämmöinen kriisinratkaisu viranomainen ja
sitten pitäisi ehkä jollain lailla mekanismeilla varautua
siihen, että tämmöinen ballin. Järjestelmä implementoidaan
ajatuksella, että jos joku pankki joutuu kriisiin, niin
sitten on mahdollista alaskirja ta velkaa ja velkaa mahdollista
konvertoida osakepääoma ksi ja välittömästi yksi yön aikana tai
viikonlopun aikana. Se pankki voidaan myydä
eteenpäin, että se kriisinratkaisu olisi niinku
nopea jotta ei, jotta siitä tulisi vähän vähiten.
Ongelmia sitten muulle järjestelmälle eikä eikä sitten
riskit niinku kertaantuu ja. Euroalueella tää päätettiin niin
että tää käynnistettiin kaksituhattaviisitoista ja ja mä
olin siellä varapuheenjohtajana. Meitä oli 6 niinku ylintä
päättävää direktör henkilöä ja ja nolla lähdettiin ja
rekrytoitiin sen 5 vuoden aikana kun se oli määräaikainen 5
vuoden tehtävä niin rekrytointiin noin 400 ihmistä
ja kerättiin siihen rahastoon. Vähän yli 30 miljardia niinku
mun aikana ja nyt just tarkistin hiljattain että sinne on nyt
kerätty yhteensä semmoinen seitsemänkymmentäseitsemän
miljardia euroa on nyt kerättynä ja sen lisäksi me tehtiin meidän
aikana jo järjestely, että tämmöinen niin vähän niinku
backstop tai hätärahoitusta, että jos nuo varat ei riittäisi
niin kukin valtio samalla määrällä yhteensä pystyisi
sitten tulemaan väliaikaisesti rahoittamaan kuitenkin niin,
että jos tulee mitään tappioita. Niin ne vakuutusmaksuilla
pankeilta sitten katettaisiin. Elikkä idea on se, että ei enää
valtioiden tulisi tulla pankkikriisissä apuun vaan se
olisi tää viranomainen joka ratkaisee.
Jos tarvitaan varoja niin on pankeilta kerättyjä varoja joita
käytetään. Jos ne ei riitä niin sitten
kerätään jälkikäteen vakaus maksuja ja tää mekanismi on itse
asiassa samansuuntainen kuin yhdysvalloissa, että jos
katsotaan mitä yhdysvalloissa nyt on tapahtunut niin
vastaavalla lailla. Niin pankkijärjestelmä itse
rahoittaa sitten ongelmat ja täähän on hyvä tavoite ja ja
mutta että brysselin aikana oli tietenkin äärimmäisen kiintoisaa
katsoa se, että miten se järjestelmän niinku toimii.
Mitkä ne? Öö ratkaisut on, jos kriisejä
tulee ja ja kaikki nää pankit han joutuu tekemään tämmöisen
kriisinratkaisusuunnitelman että ja ja sehän on pitkä dokumentti.
Jokaisen pitää ikään kuin kuivaharjoittelu tai tää
kriisinratkaisuviranomainen jokaisessa maassa pienten
pankkien osalta ja 100 suurimman pankin osalta se on tää
keskitetty viranomainen niin laatii tämmöisen
kriisinratkaisusuunnitelman että sitten tarkoittaa että jos
kriisi tulee niin otetaan kirjahyllystä tai se PDF
dokumentti tai vastaavaan. Katsotaan ja implementoidaan se
ja sitten näitä kuiva harjoit tellaan niin, että käytännössä
se valmius on on on todella korkea, että jos jotain pitää
tehdä niin tiedetään heti miten se prosessina viedään eteenpäin
ja ratkaistaan ja ja täähän on itsessään jo voi sanoa, että jos
on hyvin valmistautunut niin sitten sen hyvin pystyy myöskin
toteuttamaan ja tässä siinä on ollut kysymys.
Silloinhan tota kreikan kriisi tuli niinku täysin yllätyksenä
tehtiin tuota 100 miljardin alaskirjaus kahdensadan
miljardin tuota tota. Veloista ja ja sitten ne
siirrettiin ERVN ja myöhemmin EVMN alaisuuteen jotka luotiin
luxemburgilaisen yhtiönä niin kuin tavallaan tyhjästä ja
sitten tavallaan jouduttiin suoraan menemään siihen niinku
bail out maailmaan, josta siis tää on vastakohta mitä sä just
sanoit eli eli b berliinin maailmasta niin jotenkin tuntuu
että kun ne systeemit on niin isoja ja valmis tavallaan niin
kun riskit suuria ne jotenkin tuntuisi ettei mitenkään sitä
bail out maailmaa pystyttäisi niinku välttää että se joka
tapauksessa kohtaisi yhteisvastuuseen niinku
viattomien päälle niinku. Tässä kreikan tilanteessa kävi
suomessa, että eihän meillä sieltä ollut mitään riskejä,
mutta jouduttiin sitten kuitenkin pelastamaan
ranskalaisten saksassa pankit, mutta todellisuushan on sitten
ollut, että tää balin systeemi on saatu aika hyvin ajettua
sisään. Eli eli tota just nää cot eli
pakolliset vaihtovelkakirjalainat siinä
niinku puskurina sen oman pääoman jota on myös nostettu
tier ykköstä ja ja sitten tää myös tää resoluutio funding
varainkeruu niin kaikki nää niinku tavallaan onnistunut itse
asiassa aika hyvin ilman siis semmoista isompaa pankkikriisiä.
Eli eli tota vastoin mun odotuksia, että ei tästä tule
niinku yhtään mitään niin tää on itse asiassa aika onnellisen
tila on mennyt mun mielestä ja sen vuoksi mä en sitä ei enää
jaksa niin moikata, koska mun mielestä se nyt oikeasti on
mennyt aika hyvin. Joo, ja sitten järjestelmähän on
tullu vähempi riski iseksi, että jos katsotaan sinne
finanssikriisiin asti, niin silloinhan oli pankkien
tämmöiset niin kutsutut levyke racea tai se että kuinka paljon
omaa pääomaa suhteessa koko taseeseen niin siellä oli
luokkaa 3% ja nythän ne on niinku tasoilla 6%
yhdysvalloissa jopa enemmän 7 8% että ja sitten myöskin nää
järjestämättömät luotot on tullut niistä korkeista
luvuistaan systemaattisesti koko ajan alas ja sitten pankkien
vakavaraisuus elikkä nää. Omat varat suhteessa tähän riski
korjattuun taseeseen niin nehän on sitten jo reilusti yli 10%
viittätoista prosenttia. Joo sitten tuli vähän epäusko
tuossa mun rakkaan greenspan oli hauska olla keskuudessa.
OK se ei ole eurojärjestelmää eli ehkä sveitsillä sitten vaan
mokasi, mutta siellähän nää niinku co bondit niinku sitten
ja ainakin jäi semmoinen kuva että se nyt ei mennyt ihan
niinku sen bale balin playbook kanssa mutta tota kuitenkin nyt
se on osa UBS, ää eikä näytä nyt olevan systeemissä.
Vaarassa UV, ssä. Tätä voitot on kasvanut.
Ja crocsin osakkeenomistajat sitten kuitenkin menetti
suurimman osan varoistaan, mutta tota mä en tiedä onko tuosta sun
miesten niin kun jotain oppeja sitten euroopan keille.
No silloinhan tuli välittömästi siinä kun tuli tää tapahtuma
niin. Euroalueella viranomaiset sitten
heti totesivat, että euroopassa ei menetettäisi näin, vaan näitä
euroalueella selvästi toteutetaan.
Veilin siinä käske idi mielessä tai hierarkia mielessä mitä on
niin kuin ajateltu kin ja tästä heti nää viranomaiset tiedot
jolloin niinku. Mutta että sitten kun sitä asiaa
vähän perkaa enemmän, niin niin siinä huomaa, että eri maissa
voi olla erilaiset lainsäädännöt ja ja nää erilaiset
lainsäädännöt ja sopimus rakenteet voi olla sitten
kuitenkin kirjavia ja ja ja sitten ennen kuin tekee niinku
liialle meneviä johtopäätöksiä, niin pitäisi lukea ne dokumentit
ja katsoa että miten siellä dokumentissa oikeasti on sanottu
ja ja uskon, että tässä tapauksessa siitä on paljon
kysymys. Ja sijoittajat kannattaa aina
lukea se. Small print että että tota ja
siis se co riski on ihan merkittävä, että ei ole
freelance että jos siinä on korkeampi korko kun sillä perus
ponn illa, niin ehkä siihen on syynsä että.
Joo, ja ehkä tähän niinku ehkä tämmöisenä yksinkertaistuksen
voisi kyllä todeta, että jos on monimutkaisia sopimuksia ja eri
maissa erilaisia sopimus käytänteitä ja sitten on
tämmöinen yleisnimi ke vaikka baileyn.
Niin on äärimmäisen tärkeä, että ne luokitellaan johonkin
luokkiin yksinkertaisiin luokkiin.
Mä otan vaan yksi esimerkin, että jos olisi tämmöinen
värikoodi että olisi punainen, sininen keltainen vihreä, vaikka
värikoodi istus ja ja ne tarkoittaisi sitten että
punainen tarkoittaa tätä ja sininen tarkoittaa tätä ja
keltainen tätä niin vain tällä lailla sijoittaja oikeasti
pystyy niin kuin sitten sijoittamaan ja
markkinamekanismi toimii. Että ei ei voi odottaa niin,
että jokainen sijoittaja lukee sen dokumentin läpi ja joutuu
sitten miettimään, että mitäs tässä nyt oikein tapahtuikaan ja
ja että se pitää yksinkertaistaa.
Ja tota hän yritetään tuolla ESG puolella niinku shades of green
värejä siitä, että siis tultiin tuota vaimosi kanssa vähän tästä
taksonomiasta ja mutta sehän niinku vähän korvaa reitti
aajia, jotka taas on epäonnistunut omassa
tehtävässään että että se ainakin tää great rating luokka
ei kuitenkaan toimi ihan noin että sun pitäisi ottaa kantaa
siihen tavallaan. Instrumentin riskiin myös että
tää ja waterfall riskiin että mun mielestä se credit rating ei
ei riittävästi ota ota sitä huomioon, mutta tavallaan niin
tai näin. Euro järjestelmässä ei ole
tullut isompia kuin pro ja sitten taas mä tein ton jyri
engeström kanssa tuosta käytännössä livenä sillä väli
bankin romahtamisesta, että se oli niinku sen haltuunotto
viikon lopun jälkeen pari päivää tää jyri engeström on tämmöinen
jes venturesin tuota sijoittaa, niin silloin oli just niinku
koko tän fundin. Tota varallisuus siellä ja
sitten koodattuja niinku rahoja sijoituskohteisiin siellä niinku
riskissä niin se just miettii että se saako ne jonnekin jp
morganin tai ei. Ja sitten ne kuitenkin tavallaan
turvattiin täysin yli sen kahdensadan
viidenkymmenentuhannen takuuajan mikä oli talletuksissa.
Mutta sitten toi tavallaan niinku jenkkien pankkis ysteemi
meni vähän niinku talletusten kautta jumiin eli tavallaan että
talletus pa myötä romahti muutama pankki ja tämmöistä ei
ole myöskään tapahtunut euroalueella.
Että se on niin kuin taas erilainen, vähän niinku
likviditeettiriski mun mielestä että.
Joo, ja tää silicon valley on äärimmäisen kiintoisa esimerkki,
koska sehän oikeasti on. Tuntuu siltä että oli
sijoittajat oli tehnyt virheen ja pankin johto oli tehnyt
virheen. Molemmat oli tehneet virheen ja
ehkä viranomaisetkin sillä. Ne arvopaperit tappiot oli
nähtävissä jo syksyllä näissä 10 k raporteissa yhdysvalloissa ja
löytyy tietyiltä sivuilta. Tietyistä kohtaa löytyy nää
tappiot jo löytyy sieltä ja sijoittajat ei kiinnittänyt
siihen huomiota ennen kun sitten maaliskuussa tai helmi
maaliskuun, mutta erityisesti maaliskuun alussa.
Ja sitten kun sijoittajat kiinnitti huomiota.
Osakekurssi laski talletuspako nää kaikki yksi niin teki ja
synnytti sitten tämmöisen paniikin.
Ja tää on niin kun voi sanoa että sijoittajat olisi voinut
lukea sen jo silloin syksyllä ja tallettajat sitten mukaillen
sitä sitä sijoittajien käyttäytymistä, mutta näin ei
kuitenkaan tapahtunut ja uskon että se isoin.
Syy tässä on ollut tää että joudutaan pohtimaan tätä niin
kutsuttua käypä arvo hinnoittelua.
Tai fer valju hinnoittelua ja. Että tuleeko pankkien taseet
olla koko ajan fer viljelyssä vai sallitaanko että siellä on
jotkut omaisuuserät on tämmöisellä kirjanpitoarvoa
tekee niin tää on niinku mun mielestä se ydin tulee jos
nimittäin jatkoa ja ja tän takia FIC joutuu sitten omalta
puoleltaan miettimään jatkoa, mutta että erityisesti niin kun
tää esiin joka on sitten se arvopaperi viranomainen joutuu
miettimään uudet säännöt ja ehkä nää keskisuuret pankit joutuu
sitten. Muuttamaan, että ne joutuvat
muuttamaan näitä sääntöjä. Ja siinä on sitten kysymys, mikä
voisi olla itse asiassa seuraava aihe.
Niin kun nolla korko maailmasta siirtymiseen niinku normaali
korko maailmaan, niin kun se transformaatio tapahtuu niin
niin talletuskorot niin kun nolla duraatio varsinkin nousee
sitten niinku vähän, mutta niinku välittömästi ja mutta
sitten ne sijoitukset niinku tavallaan joudut niin kun
maturiteetin profiilin niin kun mukaan uudelleen tai sijoitat
niin kun tai lainaat isommalla korolla, mutta niinku viiveellä
ja isommalla epäaktiivisuuden. Niin tavallaan tää matka
ylöspäin on ne hyvin hankalaa niinku hanskata ja selvästi myös
tähän kompastu ttiin ja nyt kun ne on korot siellä korkealla ja
ehkä jääkin ainakin kevyesti varmaan tullaan alas kun
tavallaan talous on saatu tapettua niin.
Tota. Niin niin.
Tavallaan se tietyllä tavalla se riski osittain poistuu, mutta
nythän meillä lähtee. Nousee se talletuskorko siellä
tätä pitkäaikaista talletuksissa ja muissa instrumenteissa.
Ja sitten riskitaso on vähän niinku lähtee nousemaan siellä
niinku pankki puolella, mutta niinku sanoit niin ainakin
euroopassa nää järjestämättömät luotot ja luottoriski tai niinku
luottokannan laatu on saatu ainakin parempaan kuntoon.
Eli ehkä tää nyt on sitten tämmöinen beautiful televes gen
tilanne että mitä mikä ei mene rikki.
Mutta kyllähän tässä on niinku vaikka onkin 6% joka enemmän
kuin 3% omaa pääomaa niin ei niin hirveästi tarvitse mennä
vikaa että jostain pettää. Täähän on vähän semmoinen, että
niin kauan kun se toimii niin ei tarvitse ratkaista tai ei
tarvitse muuttaa ja. Semmoiset isot muutokset ei ole
mahdollisia ilman isoa kriisiä, että se on kysymys sitten siitä,
että että itse näkisin että on varmaankin 3 tapaa miten
järjestelmämuutoksia voidaan saada tai voi tapahtua ja yksi
on se, että jos sitten jos tulee joku kriisi niin sitä
arkkitehtuuria lähdetään muuttamaan mitä isompi kriisi,
sitä enemmän tehdään isompia muutoksia.
Jos on pieni kriisi niin tehdään vaan pieniä muutoksia ja sitten
voi olla tää sijoittajien käyttäytyminen tai
pankkiasiakkaiden käyttäytymis yhdysvalloissahan.
On pitkään jo ollut niin, että talletus.
On paljon, mutta on myöskin rahamarkkinarahasto.
Ja paljon ja on paljon niin kuin rahamarkkinarahasto sijoituksia,
joissa sitten se tuotto on korkeampi kuin talletustili
korossa ja. Euroopassa se traditio on sitten
kuitenkin se, että on asiakkaat pitää talletuksissa varoja ja
nää rahamarkkinarahastojen kasvu on ollut yllättävänkin laimeeta,
että voisin kuvitella, että kun tässä mennään vuosia eteenpäin,
niin niitä kiinnostus niitä kohtaan varmasti kasvaa ja se on
niinku tavallaan tämmöinen markkinan murros asia, joka on
toinen tapa tehdä tehdä muutoksia ja kolmas voi olla se,
että sehän voi olla joku sivuvaikutus kin kun nyt
puhutaan digitaalisesta valuutasta ja digitaalisesta
eurosta ja näin poispäin ja nyt eri maat ehkä kokeilee sitä
jollain muotoa ja. Sitten on kysymys, että mitkä
sivuvaikutukset semmoisella järjestelmämuutoksia on niin
niin kiintoisaa nähdä, mutta siinä on monta valintaa mitä nää
keskuspankit sitten siitä osaltaan joutuu?
Tekemään siis nopea ram plays tuohon niin jos se
eurojärjestelmän tase on noin 40 miljardia niin siitä tota noin
20 miljardia on niin kuin pankkitalletuksia ja sitten sitä
rahaa oikeata rahaa eli käteistä ja kolikoita ja on kuitenkin
alle 2000 miljardia niin jos annettaisiin vapaat konversio
oikeus tästä kahdestatuhannesta. Mielestä nostaa sinne
kahteenkymmeneen 1000 miljardiin eli siis vaihtaa pankkien
talletuksista keskuspankki rahaa niin ne pankit on tietysti
romahtaisi, koska ei ne saisi mistään muualta sitä
tallennusmuoto kokoista tuota lainaa.
Niin niin näin ei tietysti tehdä, että varmaan niin kun
keskuspankki raha tulee niin asetetaan niin kun katsoja sinne
kuinka paljon siellä saa olla ja sitten ehkä pidetään se
kilpailukyvyn tomana pitämällä sen korko korko sitten tota ehkä
alle jopa ohjauskorkoja, jolloin sitten nää mainitsemasi
markkinam fanit on on on sitten luontevampi ratkaisu kun hillota
ylimääräistä likviditeettiä missään tyhmässä keskuspankkien
rauhassa, mutta tän tyyppisiä ongelmia pitää ratkaista ja
siinä voi joku huono päätöksentekijät ehkä väärinkin
valinnan joka sitten. Ei ole tee hyvää systeemille,
mutta täytyy kyllä sanoa, että mä oon tuota nyt oppinut hieman
enemmän luottamaan tähän euros ysteemin.
Mulla oli tosi paljon pelkoja esimerkiksi tuossakin, että tää
sorsitaan tää keskuspankki raha just sillain sillain että tuota
tuohon kulmaan, että se tavallaan tuhoaa
pankkijärjestelmän. Mutta nyt kun tavallaan tää
vakautusjärjestelmä on toiminut näinkin hyvin niin niin niin
ehkä tästäkin selvitään. Ehkä siellä on viisaat päättäjät
päättämässä. Joo mutta tota itsekin oon siis
tota mä en tykkää pankkitilin nolla duraatio yliyön.
Rahaa pitää, koska siis aina rationaalisesti kannattaa tota
ottaa niinku moni market fundin positiivinen korko samalla
riskillä, että mä niinku ikinä ymmärrä ihmisiä jotka vaan pitää
pankkitilillä yhtään mitään rahaa tai pientä likviditeettiä
enempää että että siis siinä mielessä tää jenkkien animaagi
käyttäytyminen on niinku järkevää.
Toki täytyy sanoa että se kaksituhattakahdeksan kriisissä
osittain lähti siitä breaking the bucket, että tavallaan nää
moni market fanit meni alle dollarin kun niiden piti aina
olla vähintään dollarin arvoisia, että ei sekään ole
enemmän riski. Ja, mutta sen jälkeen sääntely
on niinku kehittynyt niin, että niitä on täsmennetty, että mitä
tarkoittaa rahamarkkinarahasto. Jos tuo eksaktia ne on niinku
vähemmän riski llisia kun silloin ennen finanssikriisiä.
Mutta että ehkä tässä niinku analogian voi ajatella, että jos
me ajatellaan puhelinliittymiä, niin mehän saadaan puhelinnumero
pidettyä kun me vaihdetaan operaattoria, mutta että
pankkijärjestelmässä tää on enemmän niin kynnys vaihtaa on
paljon paljon isompi. No nyt voisi miettiä.
Sulla on kiehtovia blogeja. Suosittelen kaikkia lukemaan
niitä tuota pohdit tämmöisiä systeemitason muutoksia
esimerkiksi tuota aikaisemmin blogin aiheet ollut just
nimenomaan tää. Inflaatio sota koron muutokset
niin niin mitkä tavallaan niinku makro muuttujat.
Nyt on sulla tällä hetkellä tarkastelussa.
Ehkä tällä hetkellä se isoin. Asia varmaankin on se, että kun
kun korkotaso on noussut nyt sen melkein sanotaan, että vaikka 2
prosenttiyksikköä noin pidemmässä päässä, niin se on
ehkä noin normaali korko. Elikkä kun jos ajatellaan, että
pitkän aikavälin inflaatio ennusteet on siellä 2 ja
puolessa prosentissa tällä hetkellä vaikka inflaatio nyt
on. 5,3% euroalueella, mutta että se ennuste on siellä 2 ja
puolessa prosentissa ja jos siihen laittaa puoli prosenttia
tai prosentin päälle, niin se korko voi olla normaalina siellä
vaikka 3 ja puolessa prosentissa.
Me ollaan totuttu siihen, että se korko on lähes negatiivinen.
Tää on ollut negatiivinen ja tää transformaatio tähän normaali
korkoon on kivulias ja epämiellyttävä ja ja nythän se
huomataan sitten kiinteistön sektorilta tällä hetkellä jossa
on haasteita hyvinkin erityyppisiä haasteita eri
puolilla maailmaa, että jos katsotaan ruotsi tuntuu että se
oli niinku etunenässä heti kun tää venäjän kriisi alkoi ja
korot lähti ylös, niin ruotsin kiinteistömarkkinat tökkii
todella pahasti. Sitten meillä on kiinan ongelma
jossa kiinassa. Nää.
Asunto. Ja kun nää kehitysyhtiöt on
ollut ongelmissa nyt viimeiset jo sanoisin että niinku 3
vuotta, mutta vuosi sitten kiinan valtiota ja valtionyhtiöt
pelasti ne, mutta tuntuu että nyt taas muutaman viikon aikana
se teema on noussut uudelleen esille ja ja ja ja nyt viime
aikoina on saatu lukea sitten, että suomessa rakennusyhtiöillä
on haasteita ja asunnot ei mene kaupaksi ja ja lähes kaikissa on
tää korkotaso on kuitenkin yksi isona selittävänä tekijänä ja ja
kiintoisaa nähdä niin kun. Euroopan keskuspankin
näkökulmasta se, että tää tää on niinku tää koronnoston
politiikka on vähän niinku pakotettu politiikka, koska
eihän talouskasvu ole mikään huikean korkea työttömyysluvut
on joissakin paikoin eurooppaa vielä kohtuu korkeita.
Ihan absoluuttisena lukuna verrattuna yhdysvaltain jossa
sitten puhutaan 3% työttömyysluvuista, että.
Mutta että niin kauan kun inflaatio on korkeahko, niin
euroopan keskuspankki on pakotettu ja pitämään korkeaa
korkoa. Korkealla ja ja tää.
On luonnollisesti sitten kiinteistö ektoria ja
talouskasvua rajoittava tekijä. Jos tää jatkuu pitkään ja sen
takia tää on kiintoisaa nähdä miten puolen vuoden aikana miten
tää yhtälö saadaan kasaan, että tuleeko se inflaatio vauhdilla
alas, jolloin korkoa voidaan helpottaa ennen kuin sitten
taloudessa taloustaantuma iskee tai tai tai tai kiinteistön
sektori joutuu isompiin ongelmiin.
Se on just noin ja siis EKPN puolustukseksi.
Niin tota korkojen noston tarkoitus onkin aiheuttaa niin
kun hallittavissa oleva lama tilanne tai taloudellisen
aktiviteetin tekeminen, että hehän onnistuvat tässä ja se
pakottaa tää taloudellisen aktiviteetin väheneminen niin
tuota poistaa inflaatiota, koska koska tota sitten ne kysyntä
pienenee ja tarjonta sopeutuu, mutta tota kyllä se niin kuin se
jenkkien perässähän mä nyt raahaa udutaan niinku gigan
screamin, mutta tääkin tuntui mun mielestä niinku sitten vielä
kun tää lähti tää ralli ylöspäin koroissa niin.
Tuntuu, että niinku paljon enemmän asioita menisi rikki,
kun on itse asiassa oikeasti mennyt.
Eli tavallaan tää systeemi on kuitenkin aika hyvin kestänyt.
Toki se rakentaminen on niinku ottanut jääkauden, mutta siis
niinku tavallaan yksityinen kulutus on ja pankit on kestänyt
yllättävän hyvin tän koron nousu.
Joo, tässä on itse asiassa. Ja se laskenut nyt kahdentoista
kuukauden aikana, että meillä on 5 tilannetta tai keissiä, jossa
systeeminen riski on ollut lähellä ja se ensimmäinen oli
tää energiakriisi. Energiakriisin tilanteessa siinä
oli sekä energiayhtiöt. Energian tuottajat joutuu
haasteisiin ongelmiin, mutta kun ne joutuu ongelmiin, niin nehän
ongelmat oli. Erityisesti nää
vakuusvaatimukset, johdannaiset pörsseissä eli keskusvastapuolen
johdannaiset pörsseissä vakuusvaatimukset ja jos
energiayhtiöt olisi oikeasti joutunut pahimpaan ongelmaan,
niin sitten olisi joutunut nää johdannais pörssi ongelmiin ja
se olisi ollut sitten megaluokan ongelma.
Joo ja ja tää oli renne. Suomen valtiokin pisti 10
miljardia varmuus luottoa, että jos näin olisi käynyt, että
josta sitten ei tarvinnut kun fortumille heittää vähän.
Hyödyttömät ja ruotsi oli etunenässä ja saksa myöskin oli
tässä. Ja sitten tähän liittyy myöskin
tää Uniper järjestely joka oli niinku iso valtiollinen
järjestely jossa sitten saksan valtio otti otti yli.
Mutta tää oli niin kun keissi numero yksi ja tämmöinen yksi
näytös ja sitten toinen näytös oli englannissa eläkerahastojen
ongelma että kun englannissa. Sitten syyskuussa tasan vuosi
sitten maan hallitus päätti, että nyt alennetaan veroja,
mutta ne ei kertonut että miten sitten tää veronalennus niinku
hoidetaan budjetti mielessä. Korot lähti puolitoista
prosenttia ylöspäin välittömästi ja eläkeyhtiöt joutui myymään
valtion papereita ja se nosti korkoja vielä lisää, että
semmoinen 2% koronnousu tapahtui hyvin lyhyessä ajassa 5
päivässä. Ja siinä oli semmoinen tilanne,
että jos ei englannin keskuspankki olisi tullut
auttamaan ja julkistanut semmoista arvopaperien osto
ohjelmaa, niin erään asiantuntijan mukaan niin korko
olisi noussut kun se oli noussut jo sieltä 3 tasoilta 5%.
Tää englannin pitkä valtion paperien korko niin se olisi
mennyt 7 ja 8% ja erään arvion mukaan 90% näistä eläke
yhteisöistä olisi mennyt nurin, ei mikään pieni asia.
Joutui peruuttamaan. Että no nolosti tuota
poliittisesti. Ja sitten tuli iso muutos
sitten, mutta että se ei ollut mikään pieni asia.
Se oli erittäin iso asia ja hyvin lähellä isoa ongelmaa.
Mutta että sitten keskuspankki ansiokkaasti sitten tuli
auttamaan ja ja ja asiat sitten ratkaisi ja ongelmaa ei iso.
Ongelma ei syntynyt mutta tää oli numero kakkonen ja sitten
kolmosena. Siinähän oli krypto kriisistä
siinä välissä, mutta ne on niin pieniä sitten tässä isossa
kuvassa, mutta sitten tuli tää silitän välipala gt signature
bank ja ja credits. Näissä kaikissa 5 oli se
erityispiirre, että siihen tarvittiin julkinen valta, siis
valtio tai keskuspankki tai useissa näissä sekä että
pelastamaan tää systeemi. Ja mielestäni se on aika
harvinaista että tämmöisiä hyvinkin erityyppisiä tilanteita
syntyy ja ja ja näissä kaikissa tarvitaan sitten apua.
Kun yleensä markkinatalous järjestelmään toimii itsestään,
ettei valtion tarvitse tulla pelastajana mukaan.
Mutta mutta hyvä osoitus siitä, että sitten oikea aikaisilla
toimenpiteillä saadaan rauhoitettua markkinat ja ja
näin kävi näissä tapauksissa ja hyvä niin.
Yksikin noista siis tavallaan jos ne olisi elty liian lehmän
tilaa, että voittakoon markkinat, että katsotaan mitä
tapahtuu, niin olisihan siitä voinut aika aika ilkeitä että
lähteä liikkeelle sitten. Sitähän on kokeiltu silloin
tuhatyhdeksänsataakaksikymmentä luvun lopulla.
Kun oli lama pörssiromahdus ja lama, niin silloin kokeiltiin
ettei tehdä mitään. Joo joo ne on se yleensä ne on
sitten näitä blinejä mutta tota ei kun pelaa auttaa.
Jatka jatka sitten tota menee veronmaksajan kukkarolla mutta
joo mutta mä oon sillä itse itse varovaisen toiveikas että
tavallaan nyt kun se. EKP ehkä nyt armahtaa tai.
Laivan nyt kun saksakin natisee niin jotenkin tuntuisi pöljältä
että niinku ihan vaan jenkki ja kopioida kseen mennään samaan
korkokäyrän ja ja sitten toi investoinut korkokäyrä eli siis
lyhyt pää on korkeammalla kuin pitkä pää, niin se on niinku
yleensä aina niinku aika ilkeä signaali tota niin mä itse
asiassa itse lähtenyt tota vähän korko papereiden siis sillä että
olettaisin että se tai taisi molemmat molemmat maturiteetin
tippuu lyhyt ja pitkä mutta lyhyt enemmän kuin pitkä, että
tavallaan saapa nähdä onko mun treidi sitten voitollinen tässä
mutta tota. Satuin istumaan istumaan
illallisella tasan vuosi sitten. Itse asiassa tän harri kampin
kanssa, joka on nykyään duckyn yliopiston professori ja hän on
se joka joka. Aikoinaan tutkimuksessaan
nimenomaan tämän havainnon teki, elikkä kun on tämmöinen, että
lyhyt korko on korkeampi kuin pitkä korko, niin käytännössä
aina tulee taloustaantuma sen jälkeen ja ja nythän me ollaan
siinä tilanteessa. No mutta toivottavasti
likviditeetti kestää. Toivottavasti ihmiset ihmisten
tota ostovoima kestää ja ja tavallaan niinku ei ei tule
semmoista niinku pakkomyynti en sarjaa joka vetää niinku
omaisuuserät sitten niinku vähän.
Ansaitsemat tomiin tota niinku PR markkinoihin mutta tota
vaikeassa vaikeissa paikoissa tässä nyt ollaan kyllä.
Että joo, mutta että ehkä niin, että aina on valtavasti riskejä
ympärillä, mutta että järjestelmähän on tämmöinen
markkinatalous. Mekanismi on niinku äärimmäisen
uudistumis kykyinen, että huolia tietenkin on usein paljon
enemmän kuin mitkä sitten lopulta toteutuu, koska sitten
markkinaosapuolet sopeutuu ja ja sopeuttamiseen mekanismin nopeus
voi olla hyvinkin erilainen, että.
Yhdysvalloissa tunteet tuntuu, että se uudistumiskyky on paljon
nopeampaa kuin euroopassa ja se osin selittää, että Yhdysvaltain
talous on sitten myöskin kasvanut vauhdikkaammin kuin
eurooppa. Joo, ja sitten siellä on myös
tää päämarkkina on ollut aina paljon kehittyneempiä pankkeihin
verrattuna myös niinku isompi kanava, että me ollaan ehkä
sitten tota liikaa. Pankkeihin nojataan tätä
sijoitus kanavan sekä siis talletus vaan on tyhmä sijoitus
verrattuna pääomamarkkinoihin sekä yksityisistä ja
yritystasolla. Etenkin on tavallaan annut tän
ja sen vuoksi niinku penkkien tuotot.
Nyt tässäkin tilanteessa on olla parempia kuin tavallaan se
pääomamarkkinat vaan et on toimii paremmin siellä ja
jotenkin tää pitäisi niinku fiksata ja sitten taas
euroopassa ja varsinkin suomessa pitäisi saada niinku omaisuus
papereita lisää että tulee sitä kriisinsietokykyä ja
yksityishenkilöt ja yritykset pystyisi pääomittamaan tuota
riskitilanteita. Hyötymään myös mahdollisista
markkinoille. Alas menoista tavallaan
ostamalla sillä kohdallaan. Joo ja että Yhdysvaltain
innovointi kyky on ihan huikea, että jos katsotaan nyt tätä mitä
pörsseissä on tapahtunut viimeisten muutamien vuosien
aikana nää IT yhtiöt ja nää 7 isoa IT firmaa.
Teknologiayhtiöt ja yhdysvalloissa niin ne
vastaavaan ei löydy euroopasta ja ja tää on iso ero nyt näiden
maiden välillä kun puhutaan tekoälystä ja ja kaikista
mahdollisuuksista siihen liittyen, että nää euroopan
elinkeinorakenne on vaan erilainen ja innovointi kyky.
Jos samaa mittaluokkaa ja toinen teema joka tuohon vähän liittyy.
Mutta siinä kyllä eurooppa on vähän jopa parempi on tää
valtioiden velkaantuminen, että yhdysvalloissa on valtionvelka
on satakaksikymmentä prosenttia bruttokansantuotteesta kun
euroopassahan se on. Sitten siinä 90 euroalueella
yhdeksänkymmenen prosentin luokkaa, että osinhan.
Tää yhdysvaltain menestyminen on myös osin ollut valtion
velkavetoinen, että se usein unohdetaan, koska se
valtionvelka on kasvanut yhdysvalloissa pikkaisen enemmän
kuin euroalueella. Se on tietysti reservi valuutta
ja sitten taas niinku osavaltion velat on niinku 10 ja
kahdenkymmenen prosentin PKN osuuden välillä että
kokonaisvelka kama siis julkisessa systeemissä on
kuitenkin maltillinen kun sitten taas tuota.
Esimerkiksi niinku euroa EU alueella ajatellaan, että
voitaisiin sen 90% velan päälle luoda vielä saman 100
kahdenkymmenen prosentin tavallaan liittovaltion velka,
niin näinhän se ei suinkaan mene, koska USA, ssa nimenomaan
se liittovaltion velka on suuri, mutta paikallisosastojen velat
on tosi pieniä. Niin eihän esimerkiksi SUOMI
ikinä tule pääsemään viidentoista prosentin
velkaantumisaste eseen eli joka mahdollistaisi sitten niin kun
ison liittovaltion velan, että ehkä tämä on säilyttänyt tässä
kevyessä euro kriittisyydestä, ettei ainakaan luoda niinku.
Liian isoja keskusvaal koja, koska meillä ei sitten.
Meillä on jo nyt sitä maatason velkaa kuitenkin aika paljon.
Ehkä tuossa niin kun semmoinen asteittainen eteneminen on
viisasta, että koska kuitenkin rakenteet on luotu vasta
hiljattain ja Yhdysvallat on kuitenkin 200 vuoden historia,
niin ehkä euroalueella on aikaa kehittää vielä rakenteita.
Näin se on. No hyvä juttu tuota koska sulta
tulee seuraava bloggaus no. Mulla on ollut ajatus noin
suurin piirtein kerran kuukaudessa, mutta en ole vielä
päättänyt, että meillä on seuraava seuraava tulee, enkä
ainuttakaan en ole muutamia valmiina.
Mutta täytyy katsoa mikä on sitten sopii hetkeen.
Oletetaan tuohon kuvaukseen tuota linkki viimeisimpään ja
nyt siirrytään tuohon tota tilaaja osioon ja tosiaan me
ollaan kollegoja. Mä olin semmoinen interim
analyst nuori kloppi tuota siellä väärin timolle ja muille
tuota kopin prospective pankeille että tota
pankkiireille analyysia niin mielestä voitas lähteä tuolla
tilaaja puolella pohtii että miten tää kenttä on niinku
muuttunut siitä iloisesta 90 jolloin meillä oli nalle ja
petteri ja. Ja sitten ehkä osuuspankki ja ja
taas miten maailmalla, jolla silloin jo silloin oli JP
morganin comanche niin niin miten tää on niinku maailma
muuttunut, niin tulkaa sille puolelle.
Kiitos tosiaan me ollaan ollut vieraana valtion eläkerahaston
toimitusjohtaja timo löyttyniemi ja ja tuota vanha kollega
prospect. Kiitoksia, kiitos.