No niin, tervetuloa tänne neuvottelija kanavalle.
Me ollaan vieraana heikki keskiväli ja heti tähän alkuun
mä en halunnut onnitella tälleen niinku 6 ja puolen tonnin boren
buffet podcast se on aivan legendaarinen.
Siis tää lex fredman haastatteli elon muskia ja sen tiimi ja 6
puoli tuntia niin musta tää oli juuri samoihin aikoihin.
Oliko tää niinku suunniteltu? No ensinnäkin kiitos ja hei vaan
kaikille kuuntelijoille tota ei ei ollut mitenkään kisaillut
tätä, että tätä lex fredmanin tota vastaavaa.
Vastaan että ihan. Kuuntelin t jakson, mutta en
kuunnellut loppuun sitä. Eli eli te voitte tän kisan.
Kuitenkin. No niin just näin.
Loistavaa kuulla ja kiitos ei ei haluttiin vaan lähinnä kattaa
riittävän paljon legendaarista sijoittajaa ja päädyttiin nyt
tällaiseen lukemaan kun vajaa 7 tuntia, että että kyllä se vähän
yllätti itsemmekin ja vielä se ajatus, että vieläkin pidemmälle
olisi voinut jatkaa, mutta kyllä jonnekin piti raja vetää.
Mutta sä saat tässä jatkaa eli mulla on tää se
sisäpiirikonsepti niin mä ehdotan että sä tiivistät sen 6
ja puoli viiva 7 tuntia niin. Varttiin mun sisäpiirin
kuulijalle. Kävisikö että.
No voidaanhan me yrittää. Joo mut sä oot täällä nyt tuota
fortum hattu päässä ja tässä muuten juon tuota mainiota
fortumin power drinkkiä. Tää on tehty kaupallisessa
yhteistyössä fortumin kanssa itse kun oon podcasteja niin
puhun tietysti podcast itsestä, mutta sä oot muutakin kuin kuin
täällä pyörit niinku Inderesin tota megaohjelmissa niin kerro
nyt vähän taustasta se ja mitä mitä se täällä fortumissa teet
ja mikä sun ura on ollut. Joo tosiaan ehkä juttuja
seuranneet tietää että että tosiaan 2 2 pääasiallista hattua
mitä julkituloihin tulee, että että nimenomaan
yksityissijoittajan kommentoin asioita, mutta sitten myöskin
aina tarpeen vaatiessa sitten myöskin fortumin edustajana ja
toi kombinaatio no tietysti. Pitää elämän aika
mielenkiintoisena, koska molempiin liittyy jo niinku ihan
elämän edestä, tavaraa ja opittavaa ja ja eteenpäin
vietävää, että että sinällään niinku pitää elämä jo
mielenkiintoisena jo sellaisenaan, mutta.
Tietenkin täytyy korostaa, että on kyllä toisiaan erinomaisesti
ruokkivia hattuja. Jos näin täytyy sanoa että että
no ensinnäkin on tosi tärkeää, että että tota pitää aina niinku
hyvin selkeänä, että missä roolissa nyt missäkin ollaan.
Siihen nyt on tottunut, mutta mutta tota se on ollut hyvä
pitää niinku selkeänä ja mihin mä viittasin tuolla niinku että
hyödyttävät toisiaan niin sijoittamisessa kuitenkin täytyy
tutkia yritysten strategioita mitä valintoja ne tekee, millä
perusteilla, miten ne luo arvoa. Miten ne pärjää mikä miltä hyvä
yritys näyttää? Miltä huono yritys näyttää että
saa niinku ihan valtavan paljon kontekstia ja sitten kun omakin
lähestymistapa sijoittamiseen on osakepainooiminta, niin silloin
mä oikeasti pureudun yksittäisiin yhtiöihin enkä vaan
vertaile rahastoja mikä mikä ei niinku opettaisi mulle mitään
yrityksistä itsestään. Taustapuolella sä oot kuitenkin
energiajäte, että sun koulutus on siltä puolelta.
Eikö ole? Joo pitää paikkansa eli eli tää
tota niinku sijoittamista kärpänen niin tai tai kauppis.
Ehkä jos niin haluaa asian. Frame niin niin tosiaan.
Eli eli energiatekniikan DI on aalto yliopistosta ja sitten on
ollut lukuisia kertoja yhdysvalloissa vaihdossa siellä
pitkälti viestinnän ja kaupallisia opintoja sitten
siihen päälle, mutta ne todelliset kaupalliset opinnot
itselle tuli nimenomaan tän sijoitusharrastuksen kautta.
Eli kun oppitunteja tuloslaskelmat,
kassavirtalaskelma, taseet ja kaikki nää strategiat ja muut,
niin se ruokki niin paljon niinku työssä roolitus.
Sitä mitä osasi mihin hakeutui ja sitten taas kun siinä tuli
paremmaksi niin oppi katsoo taas firmoja niinku talon
ulkopuolellakin eri tavalla, että että nää niinku ruokkii
toisiaan ja ja itse asiassa oma ensimmäinen rooli oli
aurinkovoima kehitettiin sitä niin silloin.
Piti tutkia, että kun aurinkopaneeli kestää 30 vuotta
niinku lupausten mukaan niin onko se yritys ylipäänsä
olemassa silloin? Eli jos sun paneeli menee rikki
10 vuoden jälkeen niin olisi niinku hyvä olla käsitys siitä
että onko tää firma yleensäkään nää hengissä ja sitä varten
sitten kun oli onneksi nää kaikki listattuja yhtiöitä niin
niin tota pääsi tutustumaan sitten kaikkeen niinku taseisiin
ja muuhun ja tuli muodostettua sitä kautta näkemys että OK
mitkä yhtiöt on niinku elinkelpoisia 5 plus vuoden
päästä ja mitkä sitten taas ei aika tällaista fundamentaalista
mitä osake poimija tekee. Eli tota tästä tuli nopeasti
itseään ruokkiva sykli mikä mistä aina jos joku nuorempi tai
vanhempikin niinku joka miettii uravalintoja ja muuta niin niin
kyllä niinku mun mielestä sijoittajien etu on just se että
siinä on valtavasti niinku hyötyä myöskin työelämään että
siinä oppii taitoja vähän vahingossakin mistä on
valtavasti hyötyä. Lähdetään sitten tota
palastelemaan tota siis fortumin strategiaa hattu päässä niin
tota tätä arvoketjua. Arvostan tätä että näkee
nimenomaan sen niinku osakevaikutukset työlleen niin
tota ruvetaan miettimään tätä. Sähköntuotannon kysynnän ja
investointien niinku kehää ja onko tää puhtaat tota
investointihankkeet ratkaistavissa sitten
energiakentällä? Tässä on nyt reilu vuosikymmen
tullut oltua itse alalla. Toki tutkittua sitten
pidemmältäkin ajalta, että mitä on tapahtunut, mutta kyllä koko
ajan kaikki ketkä on viettänyt elämänsä energiabisneksessä on
sitä mieltä, että vauhti on koko tän 10 vuoden aikana vaan niin
kun kiihtynyt. Ja saanko mä itse asiassa
tarkentaa tätä vielä että kun tätä?
Kuvattaessa tuota donald trump on valittu presidentiksi.
Niin tota siis tää puhtaan energian siirtymä varsinkin
tuntuisi olevan erittäin kiinnostava maailmassa, että jos
pystyt siihen niinku keskittymään myös tässä tässä
tota. Eli jos tän hyvin hyvin laajan
kysymyksen oikeastaan tiivistää, niin ensinnäkin se vauhti
muutoksen vauhti on kiihtynyt jatkuvasti.
Ja se ei ole pelkästään mitä niillä olemassa olevilla tai
uusilla tuotanto muodoilla. Miten ne itsessään kehittyy.
Hintatasot muuttuu jatkuvasti, mutta myöskin sitten
liiketoimintamallit on valtavassa murroksessa.
Eli sulla tapahtuu. Sitä täysin perinpohjaista
teknologiamuutosta. Sitä liiketoimintamallimuutosta
ja nyt sitten vielä ihan viimeisimpinä vuosina sitten
tietysti tää geopoliittinen muutos, joka on iskenyt
erityisen kovaa sitten tietysti vaikka nyt suomeen tässä
tapauksessa, mutta eurooppa on laajemminkin niin nää kaikki 3
on kyllä. Tuottanut sellaisen cocktailin,
että että kyllä on ollut hatussa pitämistä, mutta se tekee
myöskin alalla olemisesta normaalia huomattavasti
mielenkiintoisempaa ja erittäin tärkeän asian äärellä kuitenkin
ollaan, koska energia asia, joka yhdistää meitä kaikkia.
Joo ja tän voisi mun mielestä niinku tiivistää niin kun ollaan
molemmat markkinat talousmiehiä niin tota kysyntä ja
tarjontapuolen niinku ongelmaksi että tota onko tää vähän niinku
kuitenkin sitten muna ja kanaa eri tota.
Siis se markkina on ainakin vieraa hinnalla mutta tota jotta
me saadaan tota. Tarjontaa lisää niin niin pitää
olla lisää kysyntää tai toisinpäin.
Eli eli tätä. Voisiko tätä ruveta
palastelemaan niinku joko kysynnän kasvun tai tarjonnan
kasvun puolelta? Joo eli käytit tuossa sanaa
klooraus mikä voi olla ehkä joillekin tuttu termi.
Ehkä ei välttämättä kaikille, mutta kuten missä tahansa
kaupankäynnissä. Jos nyt käy torilta ostamassa
tomaatteja niin niin tota kauppahan käy silloin kun
asiakas on halukas maksamaan ja sitten tomaatin myyjä hyväksyy
sen sen hinnan ja ja tota sitten kun nää 2 kohtaa niin sitten
kauppa käy ja tällä tapaa esimerkiksi sähkömarkkinat
myöskin toimii eli kaikki laittaa sen oman tota
tarjouksensa. Markkinoille ja sitten missä
missä kysyntä ja tarjonta kohtaa niin muodostuu sitten tää aina
aina hinta piste hintapiste mikä on sitten?
Katsotaan aina päivä kerrallaan muun muassa pohjoismaissa meille
ja munakanaongelma sinällään on syntyy siitä, että.
Mekin uskotaan. Tähän tulevaisuuden kysynnän
kasvuun sähköistyminen on on valtava trendi, mikä koskettaa
tosi montaa eri alaa ja on itse asiassa ihan välttämättömyys,
että moniala jatkaa voittokulkuaan.
Mutta siinä juuri sitten se että.
Se sähköistyminen, niin ne hankkeet tehdään kuitenkin
vuosikymmeniksi eteenpäin, että kukaan ei investoi, ei
tuotantoon eikä itse asiassa nykyään kysyntään enää viikoiksi
tai tai kuukausiksi, vaan ne on kuitenkin vuosikymmeniä mihin
täytyy pystyä nojaamaan, niin siinä mielessä se miten se hinta
määräytyy päivittäin niin ei ole ehkä välttämättä enää niina
avulias indikaattori sijoittajille kun mitä se on
ehkä historiallisesti. Ollut, koska siellä on
tapahtunut sitten hyvin paljon isoja muutoksia.
Ihan jos mainitsen muutamat niin.
Aa. Poliittisesti on tietysti
ilmastotoimilla ohjattu päästövähennyksiin, mikä on
tietysti sitten johtanut siihen, että paljon tällaista taustalla
olevaa vakaata joustavaa tuotantoa, joka on kylläkin
ollut hyvin hiilidioksidi intensiivistä eli päästään nyt
paljon päästöjä, niin sitä on poistunut markkinoilta ja tää on
tietysti koko eurooppaa koskeva asia päästökaupan kautta.
Eli eli se on tapahtunut ja sitten samaan aikaan on ohjattu
markkinoille lisää uusiutuvaa tuotantoa.
Mikä sitten tietysti käyttäytyy hyvin eri tavalla on
päästötöntä, mutta samaan aikaan sitten pystytään ohjaamaan
sitten tota hyvin eri tavalla jos jos lainkaan eli eli tota
luonto luonto määrää sitten siinä siinä paljon enemmän niin
kun nää 2 isoa asiaa on tapahtunut samaan aikaan, niin
se on johtanut siihen, että tää järjestelmä kestää sitten
kolhuja heikommin. Mikä on sitten aiheuttanut
valtavaa hinta heiluntaa? Puhutaan volatiliteetin ja.
Kuka tahansa kuka nyt on? Vaikka no me puhutaan paljon
myöskin sijoittamisesta, niin volatiliteetti lähtökohtaisesti
sijoittajat ei hirveästi pidä siitä.
Eli vakaampi on lähtökohtaisesti parempi pieni hinta vaihtelu.
Siinä ei ole mitään väärää, se on täysin normaalia, mutta
sitten liiallisuuksiin niin se on se voi olla vaarallista tai
sitten johtaa siihen, että asiat vähän seisahtuu ja kaikki vähän
vähän odotus moodissa. Joo siis kun itse katson tätä
niin toi. Kävi aika onnekkaasti, että
Olkiluoto kolmonen niinku kapasiteetti iski siihen just
kun tää venäjä tippui, se siitä kapasiteetti ja sitten mä tää
puhtaan energian investoinnit jotka on niin kun alatiileja jos
tuulee tai aurinko paistaa niin tota sitten tulee ja sitten ei
niin ne on tavallaan aika nätisti se tarjonta käyrä
siirtynyt sitten tää kysynnän niinku iso aalto ei ole vielä
alkanut. Ehkä siinä sähköistämisessä
mutta mutta tota sitten ollaan saatu se hintapiste kuitenkin
mun mielestä niinku. Paljon vakaammaksi nyt vaikka
tanskassa tai saksasta puhumattakaan että se niinku
lähtökohta on aika hyvä että sen päälle pystyisi niinku
rakentamaan sitä kysyntä vetoista tarjontaa tai
tarjontatyön tästä kysyntää ja ja ja varmaan se nyt siis olisi
hyvä että ne menisi niinku lock että kun tulee joku iso kysyntä
ja voitaisiin lähteä palastelemaan siis sitä, että
täällähän on niinku aika paljon puhutaan.
Jos mullakin oli vaikka käsky toimari joka arvioi, että
kyllähän niitä vihreän vedyn investointeja vai tulla, mutta
tätä ennen on niinku paljon varmempia kysyntä blokkeja.
Eikö se miksi datakeskukset ole semmoiset ja SUOMI on aika hyvin
itse asiassa toteuttanut verrattuna vaikka irlantiin eikä
nimenomaan tän datakeskuskapasiteetin tuonnin
sähkö. Tarjonnan piiriin.
Joo no tuossa on monta mehukasta aihetta.
Tietysti jos lähdetään vaikka siitä liikkeelle, että kysyntää
on hyvin erilaista ja ehkä itse ainakin toivoisi, että julkiseen
keskusteluun tai yleensäkin energia alan keskusteluun, niin
oltaisi ehkä sitten myöskin hieman tarkempia siitä, että
minkälaisesta kysynnästä puhutaan.
Koska kysyntä ei ole vain yksi iso blokki joka joko tulee tai
menee vaan vaan sulla on hyvin erilaisia toimijoita, hyvin
erilaisia liiketoimintamalleja hyvin erilaisia tarpeita jotkut.
Tota pystyy elämään vaihtelevissa hinnoissaan.
Jotkut taas vaatii sitten valtavaa vakautta isossa
mittakaavassa ja ja tota. Sitten on myös kysyntää, joka
vaatii hyvin merkittävästi erilaista hintapistettä, kun kun
sitten toiset, että kaikki liiketoimintamallit ei ole yksi
kannattavia. Ja jos mä muutan tän nyt
käytäntöön eli eli esimerkiksi suomessa nyt missä nähdään
valtava valtava tota investointibuumi kysyntä
mielessä. On lämmön sähköistyminen.
Ihan muutamassa vuodessa niin yli ydinvoimalan verran kysyntää
on syntymässä maksimikapasiteettitila
laskettuna niin tota yli gigawatin verran jopa 2
gigawattia on tulossa sähkökattila ja nää on siis
lämmitysmuoto ja vähän niinku teenkeitin kotona kun pistä teen
keittimen päälle, niin teknologia on hyvin
yksinkertainen, mutta se on sama isossa mittakaavassa ja sillä
syrjäytetään siis polttamista lämmityksessä niin.
Tämän kaltainen kysyntä voi hyödyntää sitten niitä edullisia
tunteja, mikäli luonto niitä sitten antaa vaikka kun tulee
paljon ja aurinko paistaa, niin ne pystyy hyödyntämään sitä ja
ne on täysin OK sen kanssa ja sen takia näitä investointeja on
nyt valtavasti meneillään meilläkin.
On varmaan leikkaa sitä he ollaan valtionosuus häntää,
koska ne just nappaa kiinni siitä.
Häviää eli aina kun se on niin kun käymässä laskusuunnassa niin
ne on juuri ne mitkä iskee kiinni ja se on täysin OK
niille, mutta se on vaan niinku yks kysyntä blokki mutta mutta
niinku tää vaan tää väriä silleen että on taskuja jossa
tapahtuu ja paljon ja tosi nopeasti ja sitten toinen minkä
mainitsit on tää datakeskukset ja nehän on hyvin erilainen
kysyntä asiakassegmentti eli niillä taas tarve on likimain
päinvastainen ne haluaa jatkuvasti koska jos ajatellaan
miten me käytetään meidän. Puhelimia tietokoneita kuinka
niin kun niin sanottu mission critical tällä saa tehtävä
kriittistä infrastruktuuria IT nykyään on, että heti on
uutisissa jos joku sähköposti ei toimi tai muuta että kurssit
osakekurssit heiluu heti. Jos jos joku tuollainen
luotettavuus niinku pettää siitä alta, niin hyvin erilaiset
vaatimukset taas sille niin kun sähkön saatavuudelle tässä
tapauksessa ja ja tota, mutta sitten taas näähän on.
Erittäin kannattavia yrityksiä, joilla on valtavan muhkeat
marginaalit verrattuna moneen muuhun.
Näähän on aivan johtavia yrityksiä koko maailmassa, mikä
tarkoittaa sitä, että heillä ei ole samanlainen hinta
sensitiivisyys kuin monella muulla asiakkaalla, mikä
tarkoittaa sitä, että he voi edistää.
Heillä on enemmänkin kriittistä se, että he pääsee nopeasti
ennen muita etenemään. Nyt esimerkiksi tässä AI
megatrendit, eli heillä on enemmänkin kiire voittaa enemmän
markkinaosuutta kuin muut, koska tää voi olla sitten taas heille
eksistentiaalinen kriisi. Jos ei pysty laajentamaan sitä
omaa datakeskustoimintaa. Se joka nyt on alkanut enemmän
ravintokuitua niin kuin tän tekoälyn ympärillä.
Joo ja nää on tämmöisiä tosi mehukkaita firmoja googlet ja
microsoft ja telia että että ne on niinku vakaita ja hyviä hyviä
suomen kansantaloudelle. Kyllä ja nää ja nää esimerkit
oli just sellaisia jotka liiketoimintamalleja jotka on
niin sanotusti rahassa eli eli kenenkään ei tarvitse
aktiivisesti varsinaisesti nyt enemmänkin niinku että pysytään
vaan nyt pois tieltä että asiat alkaa tapahtumaan.
Ja että että niin kun siellä se business logiikka on, voidaan
elää hyvin, mutta sitten on näitä vähän haasteellisempia
kysyntä lähteä kysyntä asiakassegmenttejä, missä sitten
liiketoimintamalli ei ole ehkä vielä niin rahassa ja ja on
pieni kysymysmerkki, että miten teknologia kehittyy ja muuta,
niin sitten esimerkiksi siellä sitten nähdään hitautta ja ja
hankkeet on ehkä mennyt jonnekin muualle maailmaan, missä ei ole
niin arvokas tai muualle maailmaan missä on annettu
avokätisemmin esimerkiksi tukia. Esimerkiksi vetytalouteen
liittyen IRA tää tukimalli. Ja elvytysohjelman jenkeissä,
niin se on vetänyt paljon esimerkiksi vetyinvestointeja
sinne niin tota niin ne on taas esimerkkejä siitä, että että
siellä on sitten vähän enemmän kysymysmerkkejä, että mikä on
etenemisvauhti ja mittakaava. Mutta se fakta on, että suomella
on nyt erittäin hyvä. Käsi verrattuna muuhun maailmaan
ja sä viittasit nyt tota tossa tota irlantiin haasteellisena
paikkana. Ja mitä siellä siis kävi, niin
sinälläänhän he oli tota onnellisessa asemassa, koska
sinne tehtiin valtava määrä investointeja datakeskuksiin,
mutta sen kääntöpuoli oli sitten se, että että tota siellä sitten
datakeskusten sähkön kysyntä niin valtavasti suhteessa sitten
muihin kotitalouksiin, jotka sitten ovat jääneet jopa
kakkoseksi kysynnässä. Öö, niin se on.
Muuttanut jopa näiden isojen teknologiafirmojen strategiaa
siihen suuntaan, että että tota. PRN tuo siitä, että te pilaatte
meidän niinku kotitalouksien ja. No tää on se mun käsitys
kilpailukyvyn, että irlanti ei tietenkään ole kotimarkkina noin
niinku meidän meidän tota tuotanto portfolio vinkkelistä.
Mutta mutta näin kyllä altistunut sille mitä siellä
siellä käy ja ja siltä se vähän tuntuu että siellä se
vastarintaa se just menettää sen julkisen hyväksynnän, niin se ei
ole hyvä juttu. Mikä on sitten ohjannut siihen,
että nää datakeskus toimijat koska he aidon oikeasti haluaa
olla edellä? Sitä kurvia mitä
ilmastotavoitteisiin tulee maailman parantamista maailman
parantamiseen ja siihen julkiseen hyväksyttävyyteen,
niin he on jopa nyt vienyt sitä omaa logiikkaansa siihen, että
jos me tullaan ja rakennetaan, niin me halutaan myöskin lisää
uutta tuotantoa. Eli eli he vaatii jopa osittain
niin tota riippuu tietysti toimijoista, mutta osa niistä
vaatii että että kaikki sitten mitä käytetään niin me myös itse
ollaan niin kun uutena tuotettu. Joo ja on esimerkiksi toi telia
mainitsin niin tota. Ennen kanssa yrityskauppaa niin
todellisiin kuului myös, että onko tää nyt sitten 2 vai scope
3 niinku vihreää että tavallaan että se kyllä niillä on sitten
myös tää vaikka se nyt on vähän laskusuunnassa tää ESG kuvio
niin tota se on kuitenkin aito vaatimus myös sähköpuolen.
Kyllä. Että tota, että sinälläänhän
sellainen niinku vanha viisaus kuuluu tai sitten kovin vanha.
Ehkä nyt uutena tullut tässä näin kun maailma alkanut muuttua
aika vauhdilla, mutta nää kysyntähankkeet tyypillisesti ne
saadaan nopeammin päälle kun kun tota toi tarjontapuoli ja ja
tota siinä on sitten monia syitä, mutta yleensä tämmöinen
perusinfrastruktuurin rakentaminen on enemmän aikaa
vievää. Vaatii pidempiä luvitus syklejä
kuin kuin sitten että että rakentaa vaikka tehdasalue tai
muuta että että että se esimerkiksi siirtoyhteydet niin
voi olla että. Että pitää odottaa 30 vuotta.
Ihan pelkästään että saa saa tota siirtoyhteydet esimerkiksi
isoille kysyntä hankkeille päälle ja käyntiin rakennettua
ja. Ja siis tää ei ole mitenkään
ainutlaatuinen meille meille suomen suomessa vaan vaan ihan
kansainvälinen haaste. Ja nythän esimerkiksi
yhdysvalloissa on syntynyt tilanne missä missä tota nähdään
jo että että siellä alkaa paikat ja sijainnit loppumaan, koska
verkko ei yksinkertaisesti kestä.
Eli kun mä sanoin aiemmin, että suomella on nyt tosi hyvä käsi,
niin sillä mä tarkoitan sitä, että asiakkaat tyypillisesti
haluaa 3. Asiaa mitä meiltäkin pyydetään.
Meillä on hyvä näkyvyys kuitenkin suurasiakkaisiin
asiakkaisiin laajemminkin. Niin ensinnäkin niin halutaan
puhdasta. No SUOMI on jälleen kerran se
hyvä käsi viittaa muun muassa siihen, että yli 90%
sähköntuotannosta on on kuitenkin jo CO 2 vapaata
hiilidioksidivapaata eli eli äärimmäisen hyvä tilanne,
etenkin globaalissa vertailussa tietysti parempaakin pystytään,
mutta mutta nykytila on jo varsin hyvä.
Sitten pitää olla hintakilpailukykyinen.
Me ollaan euroopan halvimpia hinta alueita ja
kansainvälisestikin niin niin tota erittäin houkutteleva
kilpailukykyinen hintataso etenkin kun se yhdistää siihen
puhtausvaatimukset joka asiakkailta myös tulee eli kovin
monessa paikassa tää kombinaatio ei ei pidä paikkaansa, mutta
sitten se kolmas mikä on kuitenkin viime kädessä se
tärkein on on se että että puhtaalla ja kilpailukykyisellä
hinnallakaan ei hirveästi tee jos.
Toimitusvarmuus on vaarantunut ja ja tää taas viittaa sitten
siihen hintojen vaihteluun eli hinnat vaihtelee silloin
valtavasti, kun on epävarmuutta ja ja niin epävarmuutta siitä
mitä tulee käymään ja kuinka paljon on puskuria ja nyt niinku
puhuttiin aiemmin niin ne puskurit on nyt lähteneet
pienenemään. Näistä näistä aiemmista
päätöksistä ja teknologisesta murroksesta ja muista johtuen
niin nyt sitten hieman on myöskin herännyt se huoli, että
että ettei me nyt vahingossakaan, vaan sitä
toimitusvarmuutta vaaranneta, koska siihen liittyen niin.
Jos se menee se toimitusvarmuus ja siihen liittyvä luottamus,
niin sitä on tosi vaikea sitten voittaa takaisin.
Ja ja tota mä näkisin että sen niin kun hankaaminen huolella se
on vähän niinku vakuutus että että ison osan ajasta vakuutusta
ei tarvita. Mutta sitten jos jotain käy niin
se on tosi hyvä, että se vakuutus on ollut olemassa.
Mun mielestä tuossa toimitusvarmuudesta on siis sen
volyymin ja tai katkottomuuden tai lisäksi myös katkottomuus.
Ja tämä jo tietyn tota korkean porukkaa niin ne kommentoi vaan
saksan verkkoon että siis se pohjoinen ja.
Etelä on niinku ihan eri ja sitten tosiaan niinku ihan
saattaa niinku saksan kaltaisessa maassa olla niinku
blackoutteja että että siis se tää tää tämmöistä ongelmaa ei
ole suomessa. Mutta eikö tässä ole siis
suomessa kuitenkin se ongelma, että se vara tavallaan se vara
generaatio, joka on kuitenkin fossiilista niin sitä reserviä
on ajettu alas ja sitä ei niinku tavallaan luotu insentiivejä
siis sen ylläpitämiseen eli tavallaan siellä on nyt aika
vähän niitä tehoja mitä sieltä saa ja se ei niinku ihan joka
tilanteeseen riitä, varsinkaan jos joku Olkiluoto kokoinen
palikka tippuu sieltä, niin sitten jos onkin vähän.
Ylimääräistä kysyntää tai kylmää talvea, niin eikö täällä ole jo
niinku huoltovarmuuskysymys eli tota?
Sanoi, että tuossa noin, että saksassa on näitä ongelmia ja
meillä ei, mutta se se mitä me just halutaan korostaa on että.
Pitää tiedostaa se, että se on todellinen riski.
Jos asiaan ei hyvissä ajoin. Jos ei sitä huolehdita että että
ei vaan todeta niin kuin että että jätetään kaikki asiat
tekemättä, että ei se kuitenkaan tule.
Ja sitten jos se tuleekin niin että sitten siinä vaiheessa
herätään siihen, niin sitten on vähän niinku myöhäistä.
Eli eli tota tää on niinku tärkeä aihe puhua siitä ja ja
vähän niinku heitetään muutamia faktoja pöytään eli eli tota.
Se syy miksi tää nimenomainen puskuri mihin viittasit tähän
huoltovarmuuteen ja toimitusvarmuuteen niin.
Siellä on just nää isot trendit taustalla.
Eli eli just se että on tullut paljon vaihtelevaa tuotantoa,
mikä on lähtökohtaisesti kaikki tuotantomuodot toki tarvitaan
niinku terveelliseen järjestelmään puhutaan niin
sanotusta lautasmallista, jossa on vakaata tota joustavaa ja
vaihtelevaa ja ja tota riippuen sitten tietysti että mikä on
asiakastarve niin se on sitten yhdistelmä näitä että ei ole
sellaista yksi oikeata vastausta kaikille, mutta nää on ne eri
keinot jotka sitten tukee toisiaan vähän niinku no.
Just lautasmalli viedään ruoka analogiaa.
Niin jos nyt käy paljon puntilla niin sitten se lautasmalli
näyttää vähän erilaiselta ja sitten sitten jos on pitkän
matkan juoksija niin enemmän hiilihydraattia ja näin että
että että se ei ole mitään yksi oikeata vastausta vaan on niin
kun pitää vaan olla keinovalikoimassa ne oikeat
asiat joita yhdistelemällä saa sitten mitä kukin asiakas
tarvitsee. Mä pakko tähän sanoa.
Mä tota sisäpiiristä oon sanonut, mutta sanotaan nyt
julkisestikin niin tulee motiivi tehdä se että mulla on sanna
Marin haaste mun personal trainerin kanssa, että tänä
vuonna yksi leuka ja ensi vuonna sitten sanna Marinin verran
leukoja. 6. OK, mä luulen että 2000 askelta
päivässä mä luin siitäkin. Että se se on.
Se olisi helppoa mutta toi toi 6 leukaa on ihan oikeasti mun
niinku kropalla. Kyllä oikein haaste joo mutta
toi lautasmalli on kiinnostava eli eli tavallaan pitää olla
sitä jokaista jokaista tota tarjontakomponentit siellä
rikoska se kysyntä on alatiili ja sitten tää.
Saattaa tulla siis niinku ihan luontaisesti nää tuuli ja
aurinkovoima vaihtelee, mutta pystyisikö me ulkoistaa tää
niinku ruotsille ja norjalle? Eli tai siis ei, ei vastaukseen
joo kysymykseen vaan joo. Nähdään sinne tota ja onko se
aina muuten epäilen että ne on niinku vähän semmoisia ettei ne
halua että pilata Pohjois että tota skandinaavinen niinku
energiahintoja niinku rakentamalla putkea tänne meille
ihan vaan kiltteydestä. Eli eli jälleen kerran hyvin
laaja aihe niin. Koitetaan poimia sieltä
keskeiset, että kaikki kaikki pysyy kärryillä eli eli tota
viitaten tuohon huoltovarmuuteen ja toimitusvarmuuteen niin niin
isoja tekijöitä jotka siihen nyt on vaikuttanut niin on tosiaan
se se tota vaihtelevan tuotannon kasvu sitten sen se se joustava
kautta vakaa tuotanto siton ajettu, koska se on ollut sitä
fossiilipitoista niin sitten on ajettu pois eli ne molemmat
niinku on vienyt tilannetta heikompaan suuntaan niinku
yhdistelmänä sitten sen lisäksi nää siirtoyhteydet niin
siellähän on tietysti paljon myöskin huoltotoimenpiteitä.
Mutta tämä energiakriisi ja ja miten nyt venäjään on
suhtauduttu, niin sehän on entisestään heikentänyt sitä eli
eli myöskin siirtola huomioiden niinku tuotantokapasiteetti ihan
suoraan, että kuinka paljon me voidaan tuoda sähköä tarpeen
vaatiessa, plus sitten siitä vielä niinku toisen derivaatan
ajatteluun, että että tota aika moni maa on sitten alkanut vähän
miettiä, että että OK jos on oikeasti tukala tilanne, niin
viedäänkö nyt sittenkään ehkä niin paljon ulos sähköä vai
pidetäänkö se ehkä niinku enemmän omissa käsissä, niin
tällaisiakin keskusteluja. On eli eli niin kun se on hyvä,
että meillä on integroitu järjestelmä, jossa me saadaan
luotettavilta naapureilta apua, mutta samaan aikaan meidän ei
pitäisi siihen niinku liikaakaan tuudittautua, vaan pitää se oma
pesä kunnossa. Ja jos puhutaan luvuista hieman
eli joka kuka tahansa voi katsoa netistä fingrid.
Julkaisee tällaisen tulevan talven näkymät tilaston, jossa
katsotaan siinä verrataan muutama datapistettä keskenään.
Eli ensinnäkin mikä on arvioitu talven huippukulutus sitten
huomioidaan, mikä on kotimainen tuotantokapasiteetti, olettaen
että se se on päällä ja ja toimii eli ei mitään cr tota
rikkoutumiseen muuta sitten siirtokapasiteetin ja sitten
katsotaan että kuinka paljon sinne jää niin sanottua puskuria
niinku virhevaraa. Turvamarginaali sanoisi
sijoittaja mikä on sun turvamarginaali tulevaa talvea
kohden ja tää talvi olosuhde jossa tää vertailu tehdään niin
se on tämmöinen hyvin leuto kylmä kerran 10 vuodessa
tapahtuvaa eli eli ei mikään ihan peruspakkinen vaan vaan
niinku ääri olosuhde, mutta se halutaan kuitenkin niinku laskea
läpi. Niin muutama vuosi takaperin se
turvamarginaali siellä oli 2 piste 2 gigawattia eli muutama
ydinvoimalan verran. Sitten se tippuu alle 2
gigawatin 1900 megawattia ja nytten viimeisin arvio olisiko
ollut kuukauden takaa niin se on 400 megawattia enää eli se on
pudonnut nyt niin kun viidennekseen siitä mikä
tarkoittaa sitä että yksi ison. Yksikön suunnittelet.
Nyt on rikkoutuminen joku yllättävä negatiivinen
tapahtuma, niin johtaa jo varsin epämiellyttävään tilanteeseen,
mihin kukaan ei tietenkään halua päätyä.
Niin tän asian tiedostaminen hyvissä ajoin ennakkoon on aika
keskeistä ja että siihen voitaisiin varautua sitten
jollain tapaa niin niin se toi trendi pitäisi nyt tavallaan
saada käännettyä ettei että meillä on sitä turvamarginaalia.
Fiksattiin sä muuten tota tuliko joku kompensaatio siitä että
tota varaakapasiteetti? Tota tuotannosta vai onko se
vielä vähän niinku auki, että siihen ei oikein poliittisesti
löytänyt aseita, että kuka kuka maksaa siitä että sulla olisi
niinku me? Ei ne ole niitä merikarvia
joita, mutta niinku vastaavia oli jo näitä varavoimaloita.
Onko se ratkaistu se poliittinen?
Kysymys eli kantaverkkoyhtiö on tietysti oma vastuunsa, mutta
mutta se on niin kun ihan viimeinen viimeinen takakautta,
että että nyt se ehkä kysymys kuuluu ja.
Mihin nyt työ ja elinkeinoministeriö tem nyt
suunnittelee? Tällä hetkellä on tällaista
fossiilittomia joustomekanismeja, mikä olisi
tämmöinen nopea tapa saada luoteta.
Joustavaa kapasiteettia tiukkoihin tilanteisiin
saataville pikimmiten markkinoille.
Se se työ on täysin kesken ja ja kukaan nyt ei tiedä vielä vielä
niitä ehtoja, että se sen työn olisi tarkoitus valmistua.
Nyt alkoi tulevan alkuvuodesta ja aika näyttää sitten onko se
riittävä korjaamaan tätä tilannetta, mutta se se taas
sitten ei välttämättä ratkaise sitä pidemmän aikavälin
ongelmaa, että OK, jos nyt vaikka kysyntää tulee valtavasti
lisää, niin onko se riittävä? Myöskin sitten sen kattavaa
vaiko eikö? Ja ja jälleen kerran palaisin
siihen vakuutusalaologiaan, että että se että.
On tapoja tuoda markkinoille pahan päivän varalle sitä
kapasiteettia. Niin se toimii vakuutuksen
lailla, että voi olla että ison osan ajasta se ei tee mitään,
että se on niin kalliskin tuotantomuoto, koska se ajaa
harvoin ja ja voi olla että se käyttää esimerkiksi
fossiilittoman joustomekanismin tapauksessa voi käyttää aika
kalliitakin polttoaineita, jotka on täysin uusiutuvista
lähteistä, synteettisiä tai tai tai muuta vastaavaa, niin ne ei
ole sieltä halvimmasta. Niin se oli sipilän visio.
Vähän oli siellä että voisihan se olla sitä vihreätä vetoaakin,
mutta sehän nyt on ihan pirun kallis.
Tota varastointi, mutta siis tässä muuten itse tuli mieleen
yks yks tuota varainhoitaja pizza mulle semmoista niinku
hanketta että niinku ruvetaan rakentamaan niinku akkuja eli
eli. Eli siis sekin voisi olla yksi
ratkaisu, mutta se kuulostaa siltä että ainakin litium ihanaa
kuulla, että se nyt hirveästi saa sitä niinku reserviä sinne
varastoon, mutta sekin voisi olla osa ratkaisua.
Eli tääkin on pohdinnassa siellä temin temin suunnalla, että että
onko siinä niinku kuinka pitkään?
Kuinka pitkään joustoa tarvitaan ja ja tyypillisesti akut niiden
mitoitus voi olla. Puoli tuntia tunti 2.04 tuntia.
Nää on aika niinku tyypillisiä. Eli noi tuntimäärät viittaa
siihen, että jos se akku on täyteen ladattu, niin kuinka
kauan sitä purkaa. Ja tyypillinen tapa puhua
tavallaan niistä pahoista kylmistä leudosta, talvipäivistä
mitkä on kuitenkin meille niinku ihan minkälainen SUOMI on maana
tai pohjoismaat alueena, niin tyypillisesti se mihin viitataan
on että pahimmillaan se kestää 2 viikkoa, niin se on nyt niin kun
kuitenkin aika monen huulilla, että että se on se ratkaistava
aika periodi, että tää vaikka päivän sisäisiin vaihteluihin
ehdottomasti akut on ollut varsin mainio tapa.
Hyötyä tästä hintavaihtelut ja sen takia investointialto niihin
onkin käynnissä tällä hetkellä. Ainakin ruotsissa ollut
valtavassa määrin. Niin niin tota kuitenkin toi 2
viikon periodi on nytten se se se isompi kysymys johon ne ei
tuota suoraa vastausta ja ja sitten jokainen voi tietysti
tehdä omat laskelmat mutta mutta tota sitten jos 2 viikkoa
pitäisi pystyä tuottamaan vakaata vakaata
sähköjärjestelmään niin niin kyllä se kalliiksi tulee suoraan
sanottuna sitten sillä teknologiaa, mutta jälleen
kerran sekin tarvitaan, eli eli jälleen kerran palataan siihen
niinku lautasmallin logiikkaan. Että että tota kaikkia tarvitaan
ja kyse on nyt vaan siitä, että että millä mekanismeilla me ja
millä periaatteilla me saadaan järjestelmä joka toimii ja ja on
on puhdas. Hintakilpailukykyinen ja
toimitusvarmuus. Joo sitten tota mä tää hinta
kritiikkiä. Nyt varmaan tulee aina joka
talvi. Siis mä itse silloin pari vuotta
sitten kun tuli ne isot piikit niin tota mulla taisi olla joku
5 sentin kilowatti hinta soppari niin mä ratsastin sillä ja
virnuilin vaan tyytyväisenä ja sitten se erääntyy niin tota mä
menin tota markkina sähköön ja ja tota mä oon ottanut
semmoisille filosofisen kannan että sieltä nyt tulee sitten
viikkoja ja että välttämättä edes kauheasti katso sitä mun
kulutusta sitten siinä. Mutta monethan hermoilee tästä
niinku ihan kauheasti, että taas tuli hirmuinen hinta hinta
piikki. Tää on niin epäreilua ja mulla
oli toi heikki vestman vieraana niin hän oli aikoinaan niinku
heitti jopa siis semmoisen ehdotuksen, että niinku
leikataan että tämmöisellä ihan niinku kunnon suunnitelma
taloudellisella tätä niinku hinta katolla pois, mutta täähän
herättää hirveätä tunteilua. Tää hinta ei tietysti silloin
kun se menee alas, mutta kun se menee ylös niin onko tää sun
mielestä niinku kritiikki oikeutettua ja onko se niinku
nää nyanssit kunnossa? Niinku mainitsin niin.
Tietty määrä hintavaihtelut on täysin normaalia, mutta se mitä
me ollaan nähty viime vuodet on täysin epänormaalia.
Eli. SUOMI ja pohjoismaat
laajemminkin. No etenkin SUOMI kun me ollaan
nyt vähän niinku pussin perällä tässä energiajärjestelmässä ja
vielä niinku venäjän kupeessa, niin meillä on niin valtava
määrä jo uusiutuvaa ja samaan aikaan tosiaan niinku
energiajärjestelmän mielessä niinku euroopan reunalla tai tai
EUN reunalla niin tota me ollaan vähän semmoinen
testilaboratorio. Se on johtanut siihen, että
meidän keskihinnat on jälleen kerran toistaen niin kun
halvimpia halvimpien joukossa koko euroopassa, mutta samaan
aikaan ne on volatiliteettia. Eli hintavaihtelut on suurinta
ja ja sinällään tää ei ole tullut tää niinku vaihtelun
kasvu yllätyksenä, koska me voidaan katsoa markkina alueelle
esimerkiksi kaliforniaan, missä merkittävä määrä aurinkovoimaa
on tullut järjestelmään, niin siellä puhutaan niin sanotusta
docker tämmöisestä ankkakuvista, joka jos piirretään sähkön hinta
tai tota ja ja niinku kysyntä, niin niin se se muodostaa
tällaista niinku ankan ankan profiilia koska.
Keskellä päivää tulee niin paljon aurinkoa, että se sitten
painaa painaa hintoja, mutta ja sitten samaan aikaan tietysti
tuottaa valtava määrä energiaa, niin niin näitä ilmiöitä ollaan
nähty myöskin muissa, että sinällään tässäkin on ollut
tietyt ennakoitavat piirteet, mutta tietysti paljon
odottamatonta on tapahtunut. Mikä on sitten voimistanut näitä
hintavaihtelut, mutta se pointti mihin on menossa on se, että
että että pieni hinta vaihtelu tai tai hyväksyttävä niin niin
sitä tietysti on. Mutta mutta äärimmäisyyksiin
meno niin se kertoo taas sitten järjestelmän toimimattomuudesta.
Ja esimerkiksi se on hyvin outo asetelma, että että meillä on
satoja negatiivisia hintatunteja eli jos tuotat energiaa niin sä
joudut maksamaan rahaa. Tai jos sä oot sitten tietysti
toisella puolella yhtälöä käytät energiaa, niin sä saat rahaa
niin niin se on niinku hyvin eriskummallinen ilmiö.
Mihin vielä jos mennään 10 vuotta taaksepäin niin ei
silloin kukaan ajatellut että se on edes tyyliin mahdollista,
että että tuli vähän mieleen tää koronapaniikki aika niinku
öljynhinta kävi miinus neljässäkymmenessä dollarissa
barrelia että miten se on mahdollista niin niin tässä.
Niinku yksi lailla ammattilaiset ollut niinku täysin
pöyristyneitä että miten näin pääsi käymään.
No nyt me tiedetään niinku selkeät syyt siihen, mutta se on
niinku selkeä merkki siitä, että että joku nyt on mennyt väärin,
koska se ei sitten taas kannusta tekemään investointeja, koska
jos olet sähköntuottaja niin etkä pysty joustamaan niin
tietysti sitten nää negatiiviset tunnit niin ei ne suinkaan
kannusta sitten rakentamaan lisää, jota nyt niin kovasti
kuitenkin sitä tulevaa kysyntää varten kaivattaisiin.
Ja sitten taas toiseen suuntaan ne hintavaihtelut, niin se taas
sitten kertoo siitä, että että alkaa olla nimenomaan tätä
niukkuutta mihin viitattiin tässä fingridin tulevien talven
näkymissä. Eli eli jos muutama iso yksikkö
sää on tietynlainen yksiköiden toimivuus on toisenlainen ja kun
laittaa nää asiat sitten yksi, niin tulee aika nopeastikin
isoja vaihteluita just sen takia, että se puskuri on koko
ajan meillä ohentunut. Tulisitte siis se, että
tavallaan vähän niinku arki. Markkinaliberaali siitä miettii
niin eihän niinku että että sieltä vaan vedettäisiin
johonkin kakkuun tai vesipumppua.
Se tätä negatiivinen energia, että se olisi niinku niin no
brainer kun varsinkin meillä on niinku yks aluehinta niin se on
helppoa. Monessa maassahan se on pätkitty
eri alueisiin, niin tavallaan joudut sitä miettimään että
laitat semmoiselle alueelle jossa on niinku eri hintoja ja
sitten tää euroopan vertailu niin meillähän on siis varmaan
me ollaan ehkä ruotsin ja norjan näkökulmasta vähän semmoinen
niinku kysyntä. Niiden niinku energia että tota
vesivoimala reserveille, mutta taas niin kuin viro on.
On sitten ehkä niinku meidän suuntaan vähän samassa
suhteessa, että ne niinku haluaisi täältä napata sitä tota
heidän näkökulmastaan halpaa energiaa.
Eli yksi ratkaisuhan olisi ehkä tämmöinen vähän geopoliittinen,
että vähän niinku sanotaan vedetään oharit niille
virolaisille sitten jos tulee tiukka paikka samalla tyyliin
kun mä tunnun että ehkä ne tota meidän pohjoismaiset veljet
siellä tätä tekee, tekee siellä toisessa päässä suomeen.
Ottamatta nyt kantaa siihen, että olisiko se järkevää.
Niin jos mietitään tuollaisen seurauksia ja tää palaa siihen
samaan kysymykseen, kun toi toimitusvarmuus että että mitä
tapahtuu luottamukselle sen jälkeen jos noin tapahtuu tasan
vaikka kerrankin, niin kyllä siinä aika moni sitten alkaa
miettimään vähän niinku tehtyjä valintoja, että OK oliko tää
luottamus nyt kannattiko koska sitten sen jälkeen alkaa
jatkopolkuintaa että OK minkälaisia investointeja me nyt
tarvitaan, koska tähän kaveriin nyt ei voi enää luottaa vähän
niinku vaikka elämässä muutenkin, että jos nyt joku
kollega tai niinku elämässä muutenkin niinku luottamus menee
niin ei se niinku hetkestä. Takaisin.
Sä joudut tekemään vähän muuttavia toimenpiteitä, että
nyt joku niinku joku ei toiminut niin nyt täytyy reagoida siihen
eli eli tota että että ei se ole vaan niin että no silloin kun
nyt mulle sopii niin. Hoidetaan tää homma vähän eri
tavalla ja ja sitten palataan niinku NS.
Normaaliin sen jälkeen niin se ei toimi niin koska sitten sen
jälkeen kaikkien ajatus logiikka on muuttunut pysyvästi hyvin
pitkäksi aikaa, niin tota se täytyy huomioida ja ja se ei ole
mikään ihan pikku juttu kun puhutaan kuitenkin
investoinneista jotka lasketaan miljardeissa ja ja
vuosikymmeninä eli eli tällä alalla ja sitten jos mennään
vielä tuohon niinku akkuihin ja joustoon.
Se on siis aivan aivan fakta että tää hinta vaihtelu on
johtanut siihen. Että näitä hankkeita,
pienimuotoisia akkuja kysyntäjoustoa on tullut ja ja
itse asiassa jos katsotaan näitä kysyntätarjonta käyriä, niin
sielläkin on alkanut kysyntäpuoli reagoimaan jossain
määrin se se ei voi niinku loppuun asti olla se joustava
elementti, mutta sielläkin on nähty niinku herätty vähän
eloon, että hei että että tässä niinku alkaa olla kannustimia
olla ehkä käyttämättä just pahempaa pakkaseen sitä sähköä
niinku kuka tahansa kuluttaja voi voi niinku omalta
osaltaankin todeta, mutta sitten se toinen puoli on siinä että
että näitä. Vähän pienimuotoisempia
ratkaisuja tulee toki nopeasti, mutta sitten ne isot ratkaisut,
joiden mittakaava on merkittävästi isompi, niin se
täytyy muistaa, että että niissä kestää voi olla
kolmestakymmeneen jopa viiteentoista vuoteen, että että
otetaan nyt vaikka tuulivoiman esimerkkinä, koska siitä on just
tuore dataportti. Ei sillä, että että se nyt olisi
se ratkaisu juuri nimenomaan siihen mistä puhutaan, että
kyllä mä talvipakkasetpäivä 2 viikkoa kestää, mutta mutta,
semmoinenkin hanke niin voi olla, että jos tänään saadaan
idea rakentaa niin 7 vuotta on myöhemmin, niin se käynnistyy.
Että se on pitkä se aika saada näitä vuosikymmeniä palvelevia
asioita aikaiseksi, eli sen takia pitää olla tosi
johdonmukainen ja nähdä niinku askeleita eteenpäin että sitten
kun havahdutaan jos joku ongelma syntyy niin sitten ollaan jo 5
vuotta liian myöhässä että se pitää nähdä sen takia eteenpäin
että mihin suuntaan tää on menossa, että me voidaan niinku
keskustella ja miettiä että ja tehdä se tietoinen päätös miten
niin kun edetään koska se se on yhteiskunnan etu että
energiajärjestelmä toimii. Ja se, että se on reilu kaikkia
kohtaan. Mutta voisiko tätä sitten jos
tavallaan nää ehkä kysyntäpuolella ratkaisut on
epätäydellisiä eikä voida vetää ohareita naapureille niin tota
voisiko tätä sitten järkeville investoinneilla ruveta hanskaan,
että tätä suunnitellaan sitten semmoinen tätä järjestelmää,
joka kestää tän epävarmuuden ja ja tuottaa sitten sen niinku
tehon mikä tarvitaan niiden piikkiä aikoina.
No se on nyt se keskustelu mikä on käynnissä.
SUOMI ruotsi maksella erityisesti eli.
Meillä on niin sanottu energy only markkina, missä nää
energiahinnat on nimenomaan se signaali, jonka odotetaan
antavan sitten se se syy investoida tai olla
investoimatta. Mutta tässä on nyt monta
tällaista niin sanottua interventiota tapahtunut, että
ne hinnat käyttäytyy hyvin poikkeuksellisesti.
Eli eli just nää negatiiviset hinnat on muun muassa siitä
syystä, että on kannustettu rahalla tota uutta vaihtelevaa
tuotantoa, jolla ei ole kannustinta säätää muun muassa
ja sitten samaan aikaan on paljon vakaata tuotantoa, joka
ei pysty sitten taas joustamaan sillä aikataululla ja sitten
taas nää hyvin kalliit hinnat, niin on sitten taas.
Muun muassa aiheutunut siitä juuri, että että tätä joustavaa
kapasiteettia on fossiilisyistä ajettu pois eli eli tavallaan
siihen markkinan toimivuuteen on puututtu tällaisella niin kuin
ulkoisilla toimenpiteillä. No se on nyt se tilanne missä me
ollaan, että hinnat vaihtelee ja merkittävästi enemmän kuin
muualla. Niin nyt tää
kapasiteettimekanismi on yksi keskustelu, mikä on jo käytössä
esimerkiksi UG, ssä briteissä. Missä sitten yhteiskunta hankkii
riittävän määrän juuri tätä, niin kun niin sanottua
vakuutusta markkinalle eli eli tota kompensoi antaa kannustimet
rakentaa tota käsityötaitokapasiteettia siinä
määrin, että tällaisia ongelmia joita me ollaan tässä sivuttu.
Niin, että niitä ei pääse tapahtumaan.
Eli jälleen kerran tässäkin on kyse siitä, että vähän niinku
vakuutuksessa, että nähdään vähän eteenpäin.
Mikä se mahdollinen ongelma voi olla?
Hankitaan se vakuutus hyvissä ajoin, koska sitten kun se
ongelma on käsillä niin sitten ei.
Sitten on jo liian myöhäistä eli nyt se keskustelu sitten sen
ympärillä käy, että tarvitaanko sitä?
Eikö sitä tarvita jos tarvitaan minkälainen se olisi, mitkä ne
ehdot olisi ja niin päin pois. Mutta mutta tota tää energia oli
markkina on on varsin ainutlaatuinen.
Että että että esimerkiksi no yhdysvalloissa tietysti teksasin
osavaltioon on yksi tämmöinen omanlaisensa testilaboratorio
myös jos se on hyvin tämmöinen liberaali tapa hoitaa niin niin
siellähän on ollut hyvin varoittava esimerkki ihan
muutaman vuoden takaa. Missä?
Missä tota energiajärjestelmä tietysti petti.
Siellä tuli tää polar vortex valtavan kylmä ilmamassa
pohjoisesta ja tota lämpötilat laski niin paljon että siellä
maakaasuputken jäätyi. Tuulivoimalat jääty ei ollut
varakapasiteettia riittävästi. Hinnat lähti aivan aivan
järkyttävään nousuun. Yli 200 ihmistä menehtyi koska
no teetkö sä on lähtökohtaisesti aika lämpöinen maa, että että
siellä sitten jos tulee valtava monien kymmenien asteiden
pakkanen ja sähkö energiajärjestelmä pettää niin
niin tota ei ole samanlaista varautumista.
Nykyään, mutta siinä siellä on myöskin sitten herätty siihen.
Että on tärkeää ehkä miettiä etukäteen hieman, että mitä
ongelmia tässä voi olla käsillä, koska se oli äärimmäisen vakava.
Mitä siellä tapahtui. Kaksikymmentäyksi, mutta sitten
tohon se ehkä kysyntäpuolella vielä siis se on no ehkä enemmän
tää kamalan hallinto oli, oli tätä.
Eikö täällä ollut sitten taas miten se oli treenillä?
Oliko se microsoftin välillä? Tavallaan että sitten taas
niinku no meidän meitä isommilla markkinoilla saattaa olla siis
semmoisia, että valtio tulee tavallaan antakaa jonkun niin
ison kompleksin, tavallaan sen koko sen niinku powers agreement
niinku tulevaisuuden että. Se saa kaikki osapuolet sitten
pistää ne miljardit mitä siihen ehkä tarvitaan niin pöydälle ja
ja se on sitten kansantaloudelle niinku hallittavissa oleva
riski. Eikö tää voisi olla kanssa
sitten yksi ratkaisu, että tavallaan valtio tulee niinku
metsään se homma? Joo eli mitä sitten niin kun
investointien kiihdyttämiseen tulee niin niinku puhuttiin
aiemmin niin investoinnit tapahtuu siinä kun kysyntä ja
tarjonta kohtaan. Ja nyt jos palataan vaikka EKN
julkaisemiin tällaisiin datatiedostoja jotka on ihan
ihan tota vapaapääsyn netin kautta.
Niin siellä on listattu yli. Oliko
kaksisataaseitsemänkymmentä miljardia vihreän siirtymän
hankkeita jotka on vireillä suomessa?
Sehän on valtava määrä, mutta jos me kalastellaan se 3
lokeroon niin noin 80% on lisää tuotantoa.
Eli sulla on siellä merituulta maalatulta aurinkoa jne.
Eli eli 4/5 on on uutta tuotantoa energiantuotantoa vain
1/5 vajaa on kysyntähankkeita. Ja sitten loppu vajaa noin 5%.
Jos muistan tarkalleen niin niin tota on sitten sähkönsiirto ja
ja ja varastointi, mutta tuossa on jo valtava epäsuhta koska
niinku puhuttua niin se niiden kysyntähankkeiden ja
tuotantohankkeiden pitäisi mennä enemmän tai vähemmän käsi
kädessä. Ja nyt siinä on niinku
nelinkertainen ero. Ja no nyt tää on tietysti
puhutaan niinku investointien eroista että se ei ole
yhteismitallinen, mutta siitä saa vähän suuruusluokkaa.
Eli nyt jos miettii että mitä tarvitaan niin.
Niin tota tää freeland mihin viittasit?
Eli eli kyseessähän oli tota. Datakeskustoimia oli oli halukas
käynnistämään yksi jo suljetun tota ydin tai osan
ydinvoimalasta jenkeissä saadakseen 20 vuotta yli 800
megawattia sähköä ja ja siellä microsoft oli oli toinen näistä
ja constellation energy sitten toinen, niin sielläkin
keskustelu nyt käy siitä että että tää siinä pitää olla
valtavia rakennusaikaisia lainoja esimerkiksi tälle tota.
Tälle tälleen ydinvoimalan käynnistämiselle niin sielläkin
vaikka toinen tää kumppani on yksi maailman luottokelpoisimpia
yhtiöitä microsoft, niin siitä huolimatta on liittovaltion
lainan takaus, että tää hanke toteutuu, eli eli sitä
välttämättä ei tarvita lainkaan. Mutta että sulla on kuitenkin
joku tosi luotettava taho kuitenkin takaamassa molemmille
osapuolille, että kävi miten kävi niin jos asiat menee tosi
huonosti niin että että me hoidetaan tää vaa ikään kuin
vakuutus. Niin.
Samankaltainen voisi käydä järkeä kysyntä hankkeille
esimerkiksi pohjoismaissa ja etenkin suomessa, koska yksi
haaste mihin viitattiin ihan alussa, oli nää muuttuneet
liiketoimintamallit. Aika iso osa vihreän
siirtymähankkeista perustuu siihen, että kun ne rakennetaan.
Niin pitää olla jo pitkän aikavälin sähkösopimus olemassa,
että tiedetään mikä on hintataso, kuinka paljon saadaan
energiaa ja että sitä ylipäänsä saadaan.
Ja jos vaikka tuotat vetyä tai jotain vetyjä johdannaista tai
muuta vastaavaa tai datakeskuskin niin sulla pitää
olla tota tosiaan se pitkän aikavälin sopimus.
Ja sitten jos mietitään, että olet tarjoamassa vuosikymmeniksi
energiaa vaikka startup yhtiölle, joka on perustettu
vuosi sitten tai 2 vuotta sitten, jonka tase on tyhjä
enemmän tai vähemmän isossa mittakaavassa, niin se yhtälö ei
toimi eli jonkun täytyisi niin kun taata.
Tämä, että se transaktio toteutuu, että että että se
luottokelpoisuus on tosi tärkeä. Se on vähän sama kuin jos vaikka
nyt sä antaisit mulle lainan ja mulla olisi niinku aivan
retuperällä talous ja ja mä olisin niinku hyvin huonossa
taloudellisessa jamassa, niin ethän sä antaisi mulle
vuosikymmenien lainaa. Sä tarvitsisit jonkun niinku
ehkä ehkä takaamaan se ja jos mietitään.
No nyt itsellä vaikka nyt asun asuntoon niinku ajankohtainen.
Kysymys niin sdp joka on varmasti monelle tuttu niin
sehän toimii. Ihan samalla periaatteella että
sillä mahdollistetaan se, että ensiasunnon ostaja.
Pääsee helpommin siihen. Ensiasuntoon kiinni niin
sinällään. Mun mielestä toi logiikka on
varsin helposti perusteltavissa. Myöskin vihreän siirtymän
hankkeisiin, että sulla on vähän tämmöinen aspinhenkinen, että
että OK nyt kun rakennetaan tätä yhteistä tulevaisuutta, niin on
joku joka takaa sen että OK jos asiat menee tosi huonosti niin
täällä on takakautta. Niin niin aspin toimii samalla
tavalla, että valtiontakaus ottaa sitä takausta tälle
taholle, joka nyt ei ole ehkä välttämättä niin luottokelpoinen
tai vakavarainen, kun kaikki osapuolet ehkä toivoisi.
Onko tää siis kapasiteettimekanismi vai mikä?
Millä nimillä tää kulkee tää tää systeemi.
No tuossa on niinku. Laina takaus on on ehkä se long
garantian englanniksi, että tota lainan lainan takaaminen
kysyntähankkeisiin esimerkiksi. Tai tai sitten PPA karattiin,
eli se se sitten takaa näitä pitkiä sopimuksia itsessään.
Eli eli tota nää lainat takaukset on sitten tietysti
tyypillisesti liittyy siihen rakennusvaiheeseen.
Se on niinku yks, mutta sitten kun kaikki käy ja kukkuu ja
sähköä kulutetaan ja vaikka vuosikymmenien sopimus niin
siihenkin liittyy riski. Eli jos yhtäkkiä se sopimus
niinku kuolee syystä tai toisesta niin niin siihenkin on
tärkeää saada sitten se luottokelpoisuus mukaan.
Eli eli tässä on monta vaihetta mihin pystyy niinku tuomaan aika
paljon lisäarvoa sillä että että tota taataan esimerkiksi vaikka
valtion toimesta näitä niin niin nää tukisi vahvasti niitä
kysyntäpuolellahankkeita ja sinällään meillähän on luvitus
on suhteellisen joustavaa jouhevaa, vaikka tietysti
siinäkin voi aina parantamisen varaa olla.
Öö mutta, mutta jälleen kerran korostaisin, että kun suomella
on niin hyvä käsi niin tääkin on nääkin.
On niitä asioita, koska moni muu kansainvälisesti tarjoaa
tällaisia lisää hyötyjä kysyntä hankkeille niin tota niin sitten
ne investoinnit on siirtynyt sinne esimerkiksi IRA tää
inflaation reduction act jenkeissä tarjoaa 3 $ per
tuotettu kilogramma puhtaalle vedelle, niin se on johtanut
siihen, että aika moni vetytoimia on katsonut että no
paljon mieluummin mä tuotan sitten sen vety niin siellä.
Mutta parhaimmillaan ne nyt ott. Pääsen tappiolla kehittää sen
niinku tota kysynnän sille vedelle ja sitten kun nää tota.
Ja voi olla että Trump muutenkin pistää pistää tota pois ne niin
sitten ne on tavallaan oppinut käyttämään sitä vetyä ja sitten
ne tulee suomeen, mutta jos tätä niinku miettii niin tota se
tarjonta näyttäisi olevan jos sanoo että se suhde on.
Yksi suhde. 4 me saadaan siis se tavallaan se että tai resurssi
tai tota se varakasiteetti hoidettua ja ja se
turvamarginaali sinne ja mahdollisesti nää takaukset.
Mutta jos on jos miettii sitä niinku kysyntäpuolta että miten
me saadaan nostettua. Siitä tota niitä projekteja niin
ensinnäkin, että minkälaisia hankkeita ne on ja minkälaisia
hyviä vaikutuksia niillä voisi olla sitten Suomen talouteen.
Joo no tää nyt on tietysti. Iso kysymys joka määrittämisestä
nyt on tietysti montaa eri näkökulmaa, mutta mutta.
Tietysti konsultit. Konsultit osana isoja hankkeita
on sitten tietysti määrittänyt, että kuinka paljon nyt sitten
hyötyjä tulee. Siinähän on suoria hyötyjä, eli
sanotaan vaikka että kysyntähanke toteutuu, niin
totta kai sulla tulee heti rakennus kaikki luvitus
työllistää rakentaminen työllistää sitten sulla on se
koko arvoketju eli sinne tulee kaikki materiaalit komponentit.
Sitten tietysti näillä komponenttia
materiaalitoimittajilla on taas omat toimittajansa eli se koko
se arvoketju riippuen sitten tietysti siitä mikä se
komponentti ja materiaali on mitä tarvitaan.
Niin että kuinka paljon siitä tulee nyt suoraan suomesta ja
kuinka paljon euroopasta laajemmin tai globaalisti.
Mutta tota tossa nyt on muutamia noita datapisteitä.
Eli eli tota jos katsotaan vaikka näitä EKEK lukuja niin
niin tota sinne data ikkunalistat näistä hankkeista
niin. BKTC vuosittain 3 miljardia
arvioitu muun muassa työllisyys kaksitoistatuhatta henkilöä
kumulatiivisesti tota verotulot yli 16 miljardia kolmenkymmenen
vuoden elinkaaren aikana. Että tota ihan pelkästään jos
nyt käyttää vaikka sellaisia toteutuneita esimerkkejä, niin.
Esimerkiksi tää tuulivoimabuumi, joka nyt ei ole kovinkaan enää
buumi just nyt tällä hetkellä, mutta mutta männävuosina oli
niin. Niin tota niin siellähän moni
kunta on hyötynyt valtavasti näistä kiinteistöveroista, jota
on sitä kautta saatu kerättyä. Eli eli siellä on pystytty
sitten rakentamaan koulut ja päiväkodit uusiksi.
Ihan vaan sillä, että siellä sitten on tuulivoimaa niinku
kunnan rajojen sisällä, että nää on sitten tällaisia niinku hyper
lokaaleja hyötyjä tän kansallisen hyödyn lisäksi että
tota että että vaikea mun on lähteä argumentoimaan että me ei
haluttaisi lisää investointeja, että mä veikkaan että SUOMI ei
ole ihan siinä jamassa. Että me voitaisiin niinku.
Se sillä jalalla aloittaa aamua kun herätään.
Niin ja jos tää on tämmöinen tota monacon ongelma niinku
sanottiin että tavallaan jos saataisi se nyt se 1/5 sitten
pyörii noilla luvuilla niin siellä on sitten sitä tota oliko
se nyt kaksisataaseitsemänkymmentä
miljardia laskennallisesti sitä kamaa että sehän tulee siitä kun
ne matalasti matalalla roikkuvat hedelmät on tehty ja saatu se
tavallaan se pyörä pyörimään ja kysyntä luo tarjontaa joka luo
kysyntää ja tuo luottamusta niin sitten sieltä vaan
harvesttoimaan sitä. Joo ja ja ja tuossakin niinku.
Yritykset voi olla innovatiivisia, koska ei noi
isot isot kysyntähankkeet nekään ei synny vuodessa kahdessakaan,
mikä tarkoittaa sitä että jos on hyvä kumppanuus ja ja puolin ja
toisin hyvä näkyvyys siihen että OK tää asia ensinnäkin halutaan
tehdä ja se pystytään tekemään niin mikään ei varsinaisesti
estä sitä, että että nyt sovitaan että.
Tuotetaan sen verran, kun mitä te tarvitsette nyt vaikka 3
vuoden päästä tai 5 vuoden päästä mikä ratkaisee sen
munakan ongelman, koska silloin on yksi sovittu nyt tässä ajan
hetkessä, että tulevaisuudessa molemmat käynnistää omansa
sitten siihen tarpeeseen eli se kysyntä ja tarjonta on sitten
niinku löytäneet toisensa samalla ajanhetkellä, koska tota
kuka tahansa. Kuka nyt on vähittäiskauppaa
seurannut tai joulukauppaa kun käy liikkeessä niin niin hyvin
tyypillinen. On tämmöinen justin time
toimitus, että että että niin kun kyllähän vähittäis kauppakin
täyttää varastot tietäen että sesonki on tulossa eikä täysin
niinku irrallaan siitä, että mikä se kysyntä näkymä on, niin
kyllähän ihan vastaavasti niinku rationaalinen toimija muutenkin
toimii, että jos on näkyvyys siihen että hei nyt se kysyntä
on tosi konkreettinen, se on tulossa niin silloin on ihan eri
logiikka sitten löytää. Myöskin se se tuotanto sille
että tota. Niinku mekin meidän sijoittaja
materiaaleissa myöskin paljon niin kun nostetaan, että se se
hintataso mikä tällä hetkellä vallitsee niinku todettu niin
vertailussa on hyvin euroopan matalimpia.
Niin se yksinään itsessään ei kannusta lisäinvestointieihin.
Eli eli sieltä täytyy löytää sitten nää kumppanuudet ja ja
kysyntähankkeet jotka on halukkaita sitoutumaan pitkälle
aikavälille, mukaan lukien sitten toivottavasti
mahdollisesti nää erilaiset mekanismit.
Tai muut tavat, jolla voidaan tukea kysyntähankkeita, että he
voi ottaa sen askeleen eteenpäin ja sitä kautta kaikki nää
seurannassa hyödyt lieveilmiöt sitten positiiviset verotuksen
kansantalouden työllisyyden kautta.
No sitten jos tota sanotaan, että teillä nyt on energian
tuottajana intressi saada tää homma pyörii niin ootteko te
semmoisen tulkitsin tai tämmöisen niinku tarjoaman
niinku tehnyt jolla voitte auttaa sitten näitä yrityksiä
toteuttaa niitä hankkeita. Mä sanoisin että niinku
tietenkin yhteiskuntana meillä on intressi saada.
Tää toimii, että tietysti ollaan kriittinen osa niinku
yhteiskuntaa se se on sanomattakin selvää, että että
kyllä me nähdään niinku ihan puhtaasti win winin.
Mutta jos mietitään että mitä asioita me voidaan ja tehdäänkin
että tää asia ei jäisi niinku siitä kiinni niin mä nostaisin
nyt ehkä 2 keskeistä yks on sellainen mitä itse asiassa
edellisessäkin roolissa niin pääsin tota.
Kaukolämpöpuolella sen parissa työskentelemään eli eli tota tää
hankekehitys näille suurille teollisille kysyntä hankkeille,
joka nyt sittemmin on kääntynyt ja ja myöskin julkistettu taksi
microsoftin datakeskushankkeet täällä pääkaupunkiseudulla,
josta sitten lämmöt otetaan talteen ja ja syrjäyttää tota.
Syrjäyttää fossiilisia polttoaineita sitä kautta niin
mitä siinä kävi oli, että meillä oli riittävän visionääristä
näkemyksiäellisiä yksilöitä. Ketkä vara?
Tässä hyvissä ajoin riittäviä maa alueita hankkia vaadittavat
lukitukset kävi vaadittavat keskustelut kaikki
sähkönsiirtoon liittyvät käytännön kysymykset selvitti
niinku tää aloitettiin vuosia ja vuosia ennen kuin sitten tää
varsinainen hanke tuli kyseiselle kiinteistölle tai
kiinteistöille. Ja siis tosiaan nuo ammatti
sanastolla viittaa tyypillisesti kiinteistöihin, mutta on ehkä
syytä huomata, että tässä tapauksessa kun näitä hankkeita.
Kehitetään niin puhutaan siis tonteista käytännössä niinku
enemmän tai vähemmän tyhjiä maa alueita.
Mihin sitten voidaan tätä teollista ratkaisua lähteä
suunnittelemaan? Noilla leikataan näiden
toimijoiden aikataulusta useita vuosia.
Se voi olla 1 3 pahimmillaan jopa 5 vuotta aikataulusta pois.
Ja jos sä oot toimija jolla on kiire päästä markkinalle
nopeasti päästä rakentaa niin 5 vuotta se on aika houkutteleva
arvolupaus. Jos toinen vaihtoehto on, että
lähdetään nolla liikkeelle niin tää on yksi eli eli tää on nyt
oli vaan yksi konkreettinen esimerkki.
Öö, mutta tota me tehdään ihan järjestelmällisesti tätä
hankekehitystä suomessa just teollisuustarkoituksiin.
Eli eli ihan hehtaari tolkulla on tota alueita ja ja tota
haetaan tietysti vahvoja sähköyhteyksiä aina kymmenistä
megawatista, jopa niinku yli gigawattia.
Eli niinku tietysti jos kysyntähankkeista on kyse niin
pitää olla vahva sähköliittymä. Tyypillisesti just kantaverkon
sähköasemien vieressä. Se on niinku hyvä strateginen
sijainti. Ja sitten tota.
Tietysti syväsataman on sellainen tekijä, joka jos jos
tää kyseinen kysyntähanke sitten tuottaa jotain fyysistä
lopputuotetta, joka täytyy sitten kuljettaa
maailmanmarkkinoille tai vaihtoehtoisesti rakennusvaiheen
materiaali tuonti tai muut raakaaineet jota tää käyttää
niin niin tota syväsatama siinä sitten tietysti on niinku
suureksi hyödyksi myöskin. Eli nää kaikki tekijät on
pyritty yhdistämään ja tekemään niin kun leikkaamaan näitten
tulevien kysyntähankkeiden aikataulusta vuosia.
Olemalla hyvin aktiivinen tässä ja yhdistämällä se vielä sitten
taas esimerkiksi meidän. Uusiutuvan energian kehityssä.
Kakkuun eli eli me ollaan tunnistettu strategiseksi
mittariksi. Tämmöinen re niin sanottu reddy
bild tota uusiutuvan tavoite eli eli tota että me kehitetään
satojen megawattia edestä uusiutuvaa valmiiksi
rakennettavaksi. Eli siinä vaiheessa kun asiakas
on valmis liikkumaan, niin meillä on heille kiinteistö ja
meille on. Meillä on heille tuotantoa, joka
palvelee heidän tarkoituksiaan. Tietysti jokainen asiakas on
erilainen ja heillä on erilaisia tarpeita.
Mutta ainakin me ollaan niinku otettu jo vuosien verran
ennakkoa ennen kun välttämättä tätä kyseistä hanketta on edes
jossain pääkonttorissa niinku mietittykään, niin meillä on
saatettu jo vuosia tehdä työtä sen eteen, että se pääsee
mahdollisimman nopeasti. Osuu niinku renkaat asfalttiin
sitten kun homma lähtee liikkeelle.
Nää on konkreettisia asioita mitä me voidaan tehdä ja koen
sen ihan henkilökohtaisesti kun joka aamu herää duuniin niin
niinku ihan velvollisuudeksikin että saadaan niitä.
Tärkeitä investointeja ja samaan aikaan just että tää
sähköistäminen päästövähennykset niin kun terve yhteiskunta että
me saadaan se niinku paremmille jaloille niin niin tota siitä
tulee kyllä hyvä mieli kun näiden asioiden parissa pääsee
tekemään töitä ja mitä enemmän saadaan konkretiaa niin aina
parempi. Joo mä muistan tota aikoinaan
siis tähän neuvotteluvaltakirjaan
haastattelin siilasmaata ja oli tää tavallaan microsoftin
kännykkä diilin jo. Silloin lupailtiin näitä tätä
datakeskuksen ne on sitten toteutunut ja googlekin on
siihen. Hamina on pistänyt vanhaan tota.
Öö tota stora enson teollisuushalliin niinku tota
ihan huikeat rahat ja OK niinku voi ajatella että ne on niinku
melko routekin ja täällä hightech sektorilla mutta kyllä
ne niinku on hirmu niinku maailman parhaat brändit.
Täällä kuitenkin pyörii niin se on kaikki niinku isoa kullia ja
se niinku lähtee tuosta energiaapohjasta että on nää
kyllä hienoja hankkeita ja niinku tosi isoja että siinä
mielessä toivon että ne niinku jatkuu ja pitkää peliä että tota
että niinku pistetään idea ja valmistellaan ja sitten tota
toteutetaan että hyvä että. Siitä tulee joo ja siis.
Ihan todella ylpeä on niinku koko tiimistä.
Ketkä siinä microsoftinkin datakeskushankkeessa on ollut
mukana, koska microsoft on aika aikaansaanut yritys kuitenkin
kaikki tietää sen aivan. Mun salkussa.
Aivan no niissäkin vielä tota niinku dominantti omalla
alallaan niinku aivan fantastinen yhtiö, mutta
heidänkin kaikki mitä he on tehnyt niin tää kyseinen
datakeskus on niinku se se keihäänkärki kestävyydessä.
Ei sellaista ole siis mitä alle prosentti datakeskusten
hukkalämpöista otetaan mihinkä hyötykäyttöön
pääkaupunkiseudulla niin syrjä. Tää kivihiiltä maakaasun käyttöä
öljyn käyttö, fossiilisia polttoaineita
kaukolämpöjärjestelmästä ei sellaista olekaan, että tää on
niinku aivan keihäänkärkihanke jopa näinkin niinku teknologian
kärjessä olevalle yhtiölle. Tää ei tietenkään ole heidän
niinku ydinliiketoimintaa, että otetaanpa lämmöt talteen, mutta
ollaan tässä päästy valtavasti toisiltamme oppimaan sekä meidän
asiakkaasta, että he sitten siitä mitä kaikkea tällä
hukkalämpöä voikaan. Saada aikaiseksi.
Hieno homma. Tota me ollaan ollut vieraana
heikki keskiväli fortumille ja nyt lunastetaan.
Lupaus siitä tota warren buffetin tota filosofian
tiivistämisestä vartti ja siis siinä tässä näin nyt kun
katselen omaa salkkuaan niinku noussut niin tuota ihmettelen.
Tää warren buffetti on kuitenkin niinku mennyt tai kassia niinku
lisännyt myynyt kaikkea applea että niinku oon ruvennut
miettimään että varautuukohan se omaan kuolemaansa vai mitä se on
ja mitä mennään näistä puhumaan tota sisäpiirin puolelle.
Kiitoksia heikki keskiväli. Iso kiitos ja paljon kiitos myös
kuuntelijoille. Joo ja kun otti tänne saakka
katsellut tai kuunnellut niin. Laittakaahan kanava tilaukseen.
Kiitos.