No niin tervetuloa tänne neuvottelija kanavalle.
Mulla on vieraana jussi lilja ja otto pöyry korkealta.
Tervetuloa terve terve kiitos hei tää on tehty kaupallisessa
yhteistyössä korkean kanssa, mutta se kuulostaa tämmöiseltä
pohjalaisesta firmalta. Onko siinä mitään perää että
onko tää nimi nimi tota sieltä päin?
Mä en ollut nimikilpailun aikaa kun semmoinen henkilökunnan
kesken järjestettiin, en ollut silloin mukana, mutta mun
käsittääkseni sitä ei ole ihan hirveästi, että on yksittäisiä
ihmisiä, jotka on sieltä päin kotoisin mutta.
Ei ollut niinku johtoajatus kuitenkaan tää Pohjanmaa.
Joo mun vaimo on tota sieltä niin se se ainakin arvostaisi
tätä. Joo ehkä enemmän se että se on
suomalainen nimi, niin se on tavallaan ollut se mikä vahvaa
juuri toistaiseksi ollut alkuvaiheessa.
Ja sitten kun kansainvälisesti käydään keskusteluja joo ja
vuonna miekka ja kivi tota te olette molemmat ainakin filmiltä
joka oli joskus mun varainhoitaja.
Hieno nimi siis tuli tää markka vibat ja muutkin suomalaisuus
siinä, mutta toi hyvärisen marko on tosi särmä kaverille se CFUN
että oli oli varmaan ihan hyvä aikaa ja jotain konsepteja
toitte sieltä tänne henkilökohtaisesti.
Joo kiitos kysymästä vaan. Kyllä se kyllä se näin oli ja ja
marko tunnetaan molemmat tehtiin paljonkin yhteistyötä hänen
kanssaan, että tosiaan skarppi kun partaveitsi koko mies ja mä
olin mainio kaveri ja tota totta kai kaikki mitä oppii
työelämässä niin sitähän pitää hyödyntää tulevaisuudessa että
se on sitä brain capitalia investointipankkiiriistakin
tulee CF voita mutta tota nyt teidän bisnesmalli ainakin
kuuluu pyörii aika lailla tänne niin kun uusiutuvan energian
puolella ja nythän energia on tosi hotti ja laitetaas tähän
tämmöinen yleiskaava. Niin kun suomen hinnan
kehityksestä niin tämä on kulkenut jossain kolmenkympin
neljänkympin megawattitasolla. Tää hinta ja nyt on sitten kuka
tietää siis 100 kahteensataan tämmöinen hintapiikki niin
ilmeisesti kaikki energiakelpoaa systeemiä mitä vaan pystytään
millä tahansa muodolla tekemään, mutta pitäisi tää uusiutuva mitä
se niinku käytännössä ainakaan tässä kokonaisuudessa on samalla
tavalla siellä kelpaa kelpaa kaikki, mutta kyllähän
pääsääntöisesti puhutaan kuitenkin sitten, eikö niin
vesivoima pohjoismaissa supertärkeitä.
Sen lisäksi sitten tietenkin kaikki uusiutuva aurinko ja
tuulivoima on varmaan niinku se se, joka nyt eniten on pöydällä
vesivoimaa en ole niin nopeasti uutena markkinoille saakka.
Ja tässä on tää tilastoa tästä, että mä olin yllättynyt, että
aurinko itse vetämässä nyt ton tuulen ohi, että mä luulen että
se on aika marginaalista vielä että mikä mikä siinä on niinku.
Onko se teknologia kehittynyt vai aurinko paistaa kovempaa
nykyään? No joo siis samalla tavalla kuin
tuulen, niinku tai tuulivoimaloiden hinnat on
laskenut niin niin vielä ennen. No mä en ole varmaankin laskenut
sitten tää aurinkopaneelien hinnat eli aurinkopaneelien
hinnat on tippunut melko lyhyessä ajassa.
Semmoinen yhdeksänkymmentäviisi prosenttia, että puhutaan
lyhyestä 10 vuotta tai tai näin edelleen, eli aurinkopaneelien
valmistaminen on tosi edullista, että tehtaat on aivan valtavan
kokoisia, josta ne josta ne nykyään tulee ja ja tota se on
erittäin nopea tapa. Rakentaa tuommoiset voimalan
pystyttäminen. Mä oon joskus nauranut, että me
voitaisiin kolmistaan niitä pystyttää ehkä poislukien se
muuta ja sähkökeskus eli ne on alumiinitelin ja siihen
laitetaan hyvin vakiomuotoisia paneeleja, että sulla on tietty
määrä valmistajia joiden paneeleja käytetään ja ja niinku
niitä laadukkaita niin sanottuja tier yksi valmistajia ja ja tota
nopea nopea installaatio ja ja niitä voidaan aika vapaasti
eripaikkoihin laittaa. Sama juttu tietenkin myös sitten
huomioitava että ei ole. Sopii kaupunkialueille tai
lähelle kaupunkia. Ehkä paremminkin.
Ei ole niin ilmiötä ja näin edelleen niinku yksi tuote.
Mitä te olette nyt tuonut markkinoille niin tavallaan,
että miten tähän voisi niin kun sijoittaa, niin täällä taas
tämmöinen vähän arvoketju tähän että siellä on 3 vaihetta tässä
arvoketjussa että missä kohtaa te olette tässä tässä teidän
niin kun tavallaan rahasto puolella.
No me ollaan tän rahaston kanssa, me pyritään sijoittamaan
nimenomaan tähän hankekehitykseen eli pyritään
saamaan näitä laitoksia tämmöiseen rakennusvalmiiseen
vaiheeseen, joka tietyllä tavalla me uskotaan, että tässä
kohtaa. On se ehkä isoin pullonkaula ja
isoin tarve näille sijoittajille saada niin kun hyviä
luvitusrakennuskelpoisia voimaloita tuota markkinoille.
Joo jos ei varmaan sitten vaadin niin hirveästi rahaa kun tää
rakennusvaihe tai tai sitten niin se pyörittämässä operointi
projektivaihe. Joo ihan totta että se
globaalisti tähän on tulossa ihan massiivisia investointeja
eri puolilta ja ja tosiaan ehkä se niin kun mitä me uskotaan
niin niin niin niin sanotusti instituutioiden raha monesti
haluaa ehkä. Pikkaisen semmoiseen niinku
matalammalla riskillä, mutta valmiina myös vähän matalampaa
tuottopotentiaalia niin tuota uskotaan, että välttämättä
korkean kautta se se raha on paremmassa käytössä.
Alkuvaiheen hankekehityksessä. Niin ja sinne on hirveät onko
eli kyllä sitten taas valmiiden laitosten tuotto odotukset niin
nehän on laskenut kun raha olisi tulossa sinne vaikka kuinka
kuinka paljon mon. Monella tavalla niinku pitkän
aikajänteen nyt ei puhuta tästä hintapiikin vaan niinku
yleisellä tasolla valtavasti kysyntää niille ja tarjontaa
liian vähän. Eli mitä me pyritään nimenomaan
tuomaan niin olisi se että tarjontaa olisi paljon.
Eikö niin että että me yritetään tuoda niitä valmiita hankkeita
johon voi sijoittaa ja voi rakennuttaa niin voisi olla
paljon siis jonkin verran frendejä ja lähinnä
rahoituspuolella tuolla tuulipuolella, mutta onko tää
itse asiassa suomalainen peli? Luulisi että ne on aurinko
paistaa vähän paremmin jossain muualla, että mitäs teidän
portfoliossa, onko se kuinka kansainvälinen?
No kyllä me pyritään nimenomaan kansainvälisesti, että Suomeen
ollaan totta kai tuomassa myös tarvitaan monipuolisesti
erilaisia energialähteitä, mutta erityisesti globaalisti niin
aurinko on semmoinen missä kun mennään etäämmälle voi heille
niin siellä sitä aurinkoa paistaa ja ja ja se on.
Tosiaan niinku se on tällä hetkellä yksi halvimmista uusien
uuden uuden energian rakennusmuodoista.
Vähän oli tuossa lomamatkalla rodoksella, niin siellä näki
ihan tienvarressa oli näitä niinku viistokulmaa laitettu
niitä paneeleja ympäri. Onko nää niin kun fyysisesti
tämmöisiä tota isohkotila ei niinku rakennuksen katolle vai
varmaan vähän kaikkialla niitä voi olla?
Siis markkinahan voi tehdä ihan mitä vaan kuka tahansa voi
tehdä. Mä kun ajelen tuonne mökille
päin Varsinais suomeen niin siellä näkyy jo
maanviljelijäillakin pieniä omia aurinkopaneeleita laitettu sinne
pellolle tai että kyllä kyllä niitä näkee mutta siis.
Se mitä me tehdään niin on teollinen kokoluokka, että fakta
on se että että että siinä on tiettyjä kiinteitä kustannuksia.
Sitten on erityisesti se verkkokapasiteetti eli se, että
sä saat liityntäpisteen niin sillä on sun kannattaa
maksimoida se kokoluokka eli kannattaa tehdä mahdollisimman
isoja kokonaisuuksia mahdollisimman isoja voimaloita,
että trendi on tavallaan se, että aurinko voimalat niin
kokoluokka kasvaa että se on. Se on niin kuin iso iso juttu ja
suomeen myös niin kun aurinkovoima.
Kannattaa tällä hetkellä niitä hankkeita on on meidän
kilpailijatkin jo tiedottanut miten tota tämmöinen suomalainen
porukka päästään johonkin englantiin tai ruotsiin tai
chileen, että tavallaan onko suomalainen niinku uskottava?
No suomalainen on tietyllä tavalla uskottava, mutta se mitä
me. Aina halutaan näissä meidän
paikallisissa toimissa. Meillä on aina yleensä meillä on
aina paikallinen kumppani, joka on siellä paikallisesti tota
kehittämässä fyysisesti niitä hankkeita eli eli me ei niin kun
itse täältä suomesta käsin yritetä vaikuttaa paikallisiin
lupaviranomaisen vaan siellä on siellä on paikalliset osaajat
aina aina paikalla ja ja ja korkea yrittää sitten tuoda
tavallaan täältä kattotasolta sen oman osaamisen ja ja ja
sitten omat verkostot siihen ja varmaan pesemään practice ja
miten tätä niinku tavallaan tässä on varmasti ainahan
kaikessa sijoituskohteissa on varsinkin.
Aika aika vaiheessa jotain riskiä, niin miten sitä niinku
voi jalostaa sitä riskiä että saa niinku isommalla
todennäköisyydellä onnistua ja sitten vielä tuottaakin se
projekti. Tai eikö se käytännössä se pitää
sitten myydä sille seuraavan vaiheen hanke kehittää ja joko
niinku menemättä nyt tässä näin itse itse tuotteen detaljeihin.
Tässä ei ole sitä sitä tuotetta myymässä, mutta me on mietitty
sitä riskiä tietyllä tavalla niin kun että oikeus tuoton
osakkeella eli eli mitenkä on nimenomaan sillä, että meillä on
paljon kumppaneita, me ollaan useassa maassa ja ja niitä
hankkeita on tosi paljon. Tässä ei ole semmoista
binääristä riskiä, että yks hankkeen jos kaatuu niin
sijoittaa menettää tuottonsa ja siihen kannattaisi.
Ehkä muutenkin kannattaa niinku sijoittaa mitä kautta vaan niin
niinku käyttää aikaa että tutustuu siihen että miten se
riski on on niinku hajautettua että hankkeita täytyy olla
riittävästi ja ja tota valmis. Ajatus siihen, että niistä
varmasti osa kaatua sitä piplia pitää tulla koko ajan.
Sitä pitää sitten korvata ja tuoda lisää hankkeita.
Siihen hankevirtaa niin tota se on.
Se on tosi tärkeätä, että hyviä hankkeita pitää olla, että sitä
sepelin kannattaa aina tsekkaa että että sieltäkö me yksi
hankkeeseen se on aika polarista toimintaa vai otanko mä 6
seitsemänkymmenen hankkeeseen? Onko tässä niinku tämmöinen niin
kuin capital tyylinen rakenne, että sitä rahaa sitten nostetaan
sieltä sijoittajalta siinä vaiheessa kun tarvitaan
hankkeeseen vai kerätäänkö te ensin niinku rahaa?
Tuuli ja siitä sitten sijoitettiin tota kyllä capital
tyylisesti kutsutaan varoja ja ja ja tota, mutta sinänsä meillä
on toiminta kuitenkin jo aika hyvässä vauhdissa ja uskotaan,
että meillä on. Meillä on tuota paljon hyviä
hankkeita ja iso iso pipeline, jota jota ollaan tässä
rahoittamassa. Mä oon itsekin siihen
sijoitusluokkaan noussut sitten hirveällä tuskalla että tota
mutta huomaat se ei. Ei ihan niinku siitä, että jos
on sun ainoa sijoituskohde ihan hyvä idea, koska tota sitten se
kapital roolia aika rankka se pitää sitten pystyä niinku
laittamaan mutta tota. Osana niinku hajautettua
portfoliota. Tosi hyvä hyvä kulma kyllä.
No ehkä itse asiassa semmoinen tarkennus tosiaan.
Meillä on myös kokeneita, ei ammattimaisia asiakkaita myös
mukana, niin niistä myöskin finanssivalvonta nykyään vaatii
että että ne kutsutaan kaikki kerralla, että että siinä siinä
tällaista tavallaan osa se koskee nykyään oikeastaan
ammattisijoittajien. Joo hyvä hyvä systeemi toi tästä
tota no jossain vaiheessa tää energiakriisi menee ohi, mutta
tota varmasti se hinta. Jaa korkeahkollatasolle, koska
koska nyt tota ainakin niinku nää riskaabeli energian lähteet
on on niinku varmaan jotain alas vähän nopeammalla tota vauhdilla
kuin aikaisemmin, mutta toi uusiutuvat yleensä niin siinähän
muitakin trendejä kun vaan tää energia siirtymässä on
esimerkiksi tää tota ESG kehikko eli eli on erinäisiä vihreän
tasoja EU llakin että seko osittain sitten tämäkin niin
kuin että halutaan sitä niinku vihreää leimaa niin se ajaa tätä
trendiä eteenpäin. No se ajaa trendiä eteenpäin, ei
ehkä suorastaan tavallaan se mitä me tehdään, niin se se
toiminta ja sen toiminnan tarkoitus ei ehkä suoraan lähde
sieltä regulaatiota käsin, että enemmän alkuvaiheessa on iso
laiva. Tää EU tason regulaatio, joka
tulee pikkuhiljaa ja ja ja. Enemmän pyrkii ainakin tässä
alkuvaiheessa. Oman ymmärrykseni mukaan
vaikuttaa tänne enemmän jalan jälkeen.
Kun sitten ehkä tähän hyvien puolten tuomiseen eli
kädenjälkeen, jossa me ollaan mukana ja ja ja aina ei
välttämättä myöskään lainsäädäntökään ihan taksonomia
ja muun muun kautta päästä päästä sinne, että esimerkiksi
meidän. Hankekehitystä ei ole
taksonomian esimerkiksi siellä tavallaan teknisissä
standardeissa mainittu. Niin ja sitten olettehan te
englanti ja chileen esimerkkinä ilmeisesti maita, joissa
pystytte toimimaan, niin tavallaan ei tarvitse nojata
pelkästään siihen EU kehikkoon, vaan vaan monessa muussakin
maassa. Tää toimii ihan yksi hyvin.
Kyllähän se on niin kun kansainvälinen monella tavalla
ei ihan kaikissa maissa samalla tasolla, mutta monessa OECD
maassa ja tämmöisessä. Ja totta kai tää on iso iso tää
koko ajan äsken. Aalto niin sanotusti joo no
minkälaisia te varmaan nyt ihan yksityiskohtiin nimellä pystymme
menemään, mutta minkälaisia tota projekteja on tullut eteen ja
minkälaisia kommelluksia niissä on tullut?
Tuleeko jotain värikkäitä tarinoita kun tuota tetään
yhteistyökumppanit te olette laittanut näitä hankkeita
pystyyn. No ehkä te kommelluksista mä
jotenkin itse tietyllä tavalla on yleistä suurimmat
epäonnistumiset. En mä tiedä ehkä yllättänyt se,
kuinka tietyllä tavalla se mitä mitä tavallaan toiminta mitä
tässä on viime aikoina alkanut alkanut tekemään ja minkä
näköisiä vaikutuksia siellä monesti niinku paikallisesti on,
että aurinkoenergialaitoksia esimerkiksi rakennetaan usein
vaikka niitä kaupunkeja joilla pystyy lähettämään niin niin
tämmöisille ehkä paikoille missä missä ollaan niin kun kauempana
keskuksista. Ehkä maaseudulla, missä enemmän
työttömyyttä esimerkiksi meillä vuosi sitten valmistuu,
valmistui tämmöinen energialaitos.
Espanja on lähellä portugalin rajaa, jossa jossa tosiaan
paljon paljon työttömyyttä ja ja ja sen lisäksi, että kehitettiin
hanke, niin kehitettiin myös siihen viereen paikallisista
toimijoista. Tällainen tuota huoltoyhtiö
pitämään huolta siitä tuota noin niin laitoksesta, laitoksesta ja
ja ja ja ikään kuin minkä näköinen vaikutus tällaisella
pitkäaikaisella investoinnilla. Paikallisesti siellä on on
sitten että näillä viimeisen vuoden aikana yli puolet näistä
huoltoyhtiön työntekijöistä ovat perustaneet perheet ja itse
asiassa tällä hetkellä odottava tulevaisuuteen.
Niin mutta että täältä käsin niin eli eli virtaa niin kuin
communityive virtaa yhteensä. Sen lisäksi tulee virtaa sinne
sähköverkkoon niin no ne on tämmöisiä konkreettisia tekoja,
että että ei se sinänsä mitään ei ehkä ollut siinä kohtaa kun
suunniteltiin niin ei oltu ajateltu joo jossain puolella
maailmaa väestöpyramidi on selvästi kunnossa.
Tota tosta tekee mieli vähän niinku tätä rahasta puolta vielä
maistella. Mullahan on ollut niinku teidän
tyyppisiä vieraita. Esimerkiksi kurosen marko oli
space, mind ja pisti pystyyn ja hänellä oli just first close
neljäkymmentämiljoonaa ja tässä oli vallan partnersilla oli
first neljäkymmentämiljoonaa niin vähän samanlaista tää on
niinku tosi ilahduttavaa että Suomeen tavallaan tulee uusia
sijoitus luokkia ja mutta kuinka tommoinen siis jotenkin itse oon
saanut täällä itsekin että me ollaan aika köyhä maa niin
tommoinen neljäkymmentämiljoonaakin aika
paljon paljon kerättäväksi. Niin, onko teillä tavallaan
tuosta tuosta niinku rahasta nostamisesta jotain ja.
No ehkä ehkä sen voi sanoa, että että oli tavallaan niin kuin
ilahduttavaa, että meitä askarrutti silloin kun me
rahasto oltiin perustamassa, että miten tähän hanke
kehitysvaiheeseen. Miten niinku instituutiot
yleensäkään lähtee tähän mukaan, että että ymmärtääkseni sen
tavallaan sen riskin hajautuksen.
Mikä mä oon siellä rakennettu ja ymmärtää ne ne hyödyt ja se
meidän jo trackin siinä tekemiseen eli korkean meillä on
niinku kaksituhattaseitsemäntoista
aloitettu tää toiminta kaksituhattakahdeksantoista eka
fani että tehty tätä jo aika pitkään mutta aika tutkan alla
ja ja tota. Se on ilahduttanut, että että
meidän niin kun keräämästä rahasta, joka on just se vahva
ja neljäkymmentämiljoonaa niin siellä on yli 70% instituutiota
ja sitten privaatti asiakkaalta yksityisasiakkaita loput niin
niin tää ehkä tää pyramidi miten se muodostui ja mikä tää jako on
niin niin se on ollut kiva juttu että että selvästi on tehty
niinku semmoinen olo että että instituutiot niin kun on on niin
kun ilolla mukana meidän toiminnassa jo että siitä kiitos
heille. Joo insinöörit kyllä tuo sen
laatuleiman tähän sitten sitten muillekin että uskaltaa muutkin
sitten lähteä mukaan. Kyllä se on hyvä että löytyy.
Löytyy sieltä rahaa. Tää korkean on muuten tullaan
sitten ehkä käsittelemään myöhemmin jaksoissa niin tota
täältä löytyy myös niinku konsulttiosaamista.
Mä olin itse tätä muuten pan intent olin olin pöyryllä töissä
ja sitten se on nykyään sitten. Afrikkani muuttunut tota siis
kyllähän meillä on niinku tosi paljon energia alan
konsulttiosaamista, että siitä on varmaan hyötyä että on saman
katon alla on on niinku fiksuja tyyppejä.
Joo toi on hyvä huomio ja hyvä kiva että nostit esiin siis joo
näin on eli nimenomaan me tehdään jos markkina analyyseja
tosi pitkälti niinku omalla omalla porukalla ja meillä on
ymmärrystä siitä niin että pystytään käyttämään ristiin
ristiin rastiin, että tosiaan meidän kotipeliin kestävä kasvu
on siellä se juttu, että energiaa liikenne kiertotalous
siellä ne niinku niin kun alueet johon he on keskittynyt.
Kuitenkin bisneksenä eikä eikä maailma parantuu sitten
sivutuotteena. Eli me ollaan tätä vaikuttavuus
sijoittamisesta tai toiminnasta yleensäjaksoja niin jotenkin
siitä on ehkä mun mielestä niinku ymmärrys parantunut, että
tavallaan niin kun ne eivät ole toisiaan poissulkevia asioita,
että että voi olla että just siitä mä aika paljon puhutaan,
että tähän pitää olla nykyään integroitunut kaikkien yritysten
liiketoimintaa ja sitten jos se on vaan sitä, että yritetään
pärjätä ja yritetään olla siinä kehikossa mukana, niin sitten ei
muodostu mitään kilpailuetua, että kyllähän meillä on Suomessa
hienoja esimerkkejä ottaa suomalaiset metsäyhtiöt vaikka
jotka jotka suunnittelee että mikä se puukuidusta voi tehdä
tulevaisuus. Sehän on, eikö niin?
Se on se on se on ESG, tä, mutta se on myös niinku voi olla
massiivista liiketoimintaa. Siellä voi olla ihan uusia
alueita, jossa jossa niinku suomalainen yhtiö voisikin olla
ykkönen. Vielä sama kaikki pienemmät
pienemmät yhtiöt tietenkin esimerkki näitä isot yhtiöt
tietenkin panostaa siihen paljon.
Värtsilä on varmaan hyvä esimerkki yhtiöstä, jolle tota
niin energiatehokkuus ja ja tämmöinen tavallaan niin on
tuonut kilpailuetu. Öö onko tää puhdas?
Muuten siis aurinkorahasto vai onko sillä tuulta ja muita
niinku tarpeen mukaan? No tässä meidän nyky on on on
tuulta ja aurinkoa molempia että pääsääntöisesti tällä hetkellä
aurinko projekti niin ja tuntuisi että se on nyt vähän
siihen swingaamassa jos se. Lapojen koot on tietysti
kasvanut, sillä tuulipuolella ja tuotu merivoimaa ja tavallaan
nostettu korkeammalle roottorit, mutta jotenkin tuntuu, että toi
tehokkuusetu vaan siitä aurinkokennosta ja ne
invertterit ja sitten tavallaan. Pystytkö sä poimia sitä sähköä?
Niin kun koko kennosta vai osa kennosta niin ne kaikki
kehittynyt mun mielestä tosi nopeasti ja hyvään suuntaan on
ja ja se on tosiaan se luovutusprosessi on myös on
auringon kanssa itse asiassa nopeampi, että tuulimylly kun
nousee puurajan yläpuolelle niin siinä on paikallisesti aina
paljon sitten erinäköisiä aspekteja mitä pitää ottaa ja
monesti sitten viivästyttää tätä tätä kehitysvaihetta tuosta
aurinkopaneeli täytyy sanoa, että kyllä siellä on ollut sitä
teknologista kehitystä. Meillä on siitä varmaan
parempiakin asiantuntijoita kun minä sitten puhumassa, mutta
mutta kyllä siellä se isoin. Juttu on kuitenkin se, että
niitten paneelien hinnat on niinku romahtanut.
Positiivisella tavalla siis eli eli tota aurinkopaneelien hinnat
on tippunut sen yhdeksänkymmentäviisi prosenttia
viimeisen 10 vuoden aikana, että sieltä se on tullut se suurin
suurin niin kun tavallaan hyöty tähän kokonaisuuteen, että niitä
on yksinkertaisesti niin paljon edullisempaa nykyään valmistaa,
että että tota sitä kautta niitä kannattaa käyttää, mainitsi
siitä että on tuulipuolella ollut esimerkiksi taalerin
porukat ja mä muistan tota pekka samuelsson sanoi, että ensin
sille heidän tuuli rahastolle niinku naurettiin että ei tuosta
tule mitään ja sitten siitä tehtiinkin todella hyvät tuotot
siis siellä ja ne jotka siihen uskalsi laittaa vaikka se
varmaan tuntui niinku vaikealta. Ja silloin oli jopa niinku
energiatukiaiset sulla oli niinku takuuhinta sille
tuulivoimalle. Mutta niin kun täähän tästähän
on menty tosi paljon eteenpäin, että varmaan on paljon
markkinoita jos on tukia, mutta eikö tää ole niinku jo niin
kannattavaa että tää toimii ilman ilman tukiakin tää bisnes
ja se on nimenomaan se tarkoitus ja ja ja nykyään ehkä nää
erinäköiset tuet nähdään ehkä enemmän jopa poliittisena
riskinä että että idea on nimenomaan se, että että
liiketoiminta kannattaa ilman tukia ja ja ja siihen on
kannattavaa sijoittaa. Kyllä me tehdään tietenkin
tämmöinen poliittinen ja niinku markkina analyysi ennen kuin me
mihinkään lähdetään niinku hyvin hyvin syvällinen ja Ja tota ei
ei, ei tuommoisille markkaa ei kukaan halua semmoista
tukimaailmaa. Se on ihan selvä ja se on
sijoittajille. Mä näen kanssa että se on
enemmän riski. Joo ja se on hienoa niinku
tavallaan että se on niinku tekee myös puhtaamman, koska
sitä on sitten aina. Voi kritisoida että siellä
siirrellään rahaa niinku sijoittajille niin se on
tavallaan hienoa että se tuo toimii kaupallisin ehdoin se on
aina hienompaa kyllä kestääkö vähän niin kun kolmannen
maailman verkko siis sitä että sitä sähköä tulee välillä ja
välillä ei että onko se niin kun suunnitelma ongelma tai tai
niinku. Insinööri pulma mitä pitää
pohtia noissa hankkeissa on ehdottomasti ja koko
verkkokapasiteetti. Siihen liittyvät akustot ja muut
on sellaisia mitä varmasti tässä vai lähivuosina tullaan näkemään
ja tullaan selvittämään, että niin kun se aurinko aurinko ei
paista aina se on tietenkin hyvin ennustettavissa, mutta
mutta, että se tekee sen tosiaan, että tarvitaan sitä
säästöön sääntelykapasiteettia ja sitten tarvitaan myös sitä,
että meillä on paljon erilaisia energialähteitä, joista sitten
saadaan sitä. Sähköä joo, täältähän voisi joku
asiantuntija noista patteri tekniikoista juttelemaan, että
vaikka mitä power to x on niinku että laitetaanko se niinku vesi
ylös vai tota vedyksi vai vai tota johonkin niinku hiekkaa
hiekkaa lämmitetään niin on tosi mielenkiintoisia ratkaisuja.
Insinööri keksinyt on niin ja ja tota ehkä ehkä niistä sitten
hyvä mainita se, että esimerkiksi kaikkien meidän
niinku hankkeisiin tai projekteihin niin niihin niihin
on on jo piirretty sitten akustot eli tällä hetkellä niin
kun akustot ei ole vielä realismia.
Pääsääntöisesti, mutta me kaikki odotamme.
Me odotamme kaikki odottaa, että myös niiden hinnat tulee.
Tippuu sitten jossain vaiheessa voimakkaasti ja ja sitten niitä
voidaan käyttää ja siellä varmaan olisi arvokasta, jos
siellä pystyttäisiin niitä innovaatioita erityisesti
tekemään. Vetytalouteen EU on
sijoittamassa ja massiivisia summia ja suomessakin on siihen
hienoja hankkeita siihen, että se on niinku se iso iso tapa
sitten säilöä kanssa energiaa ja tuossa voisi ajatella ihan vaan
kun se on niin. Hetkellistä se että kun tuulee
tai tulee aurinkoa, niin siihen tulee täydellä teholla ja sitten
droppaa ja tavallaan pinta voi mennä jopa niinku negatiiviseksi
että jos sä pystyisit niinku vähän niinku vetää siihen
välistä niin se tuotto paranisi merkittävästi siellä.
Silloin näillä tällä varastoinnilla on se säätövoima
on niinku valtava merkitys ja sitä toivotaan että se tapahtuu.
Joo tosi mielenkiintoinen hanke tuntuu olevan ja tosiaan
toivotan onnea näiden projektien kanssa ja sitten sijoittajalle
tuota. Tuottoisia että tota aikoja että
hienoa kun olette tuon konseptin pistänyt pystyyn.
Aa olisiko teillä tähän loppuun vielä jotain mietteitä mihin
mihin tää tota toimiala menossa? Uskon ja toivon että lisää
tämmöisiä ainakin sijoitusmahdollisuuksia tulee.
Mä uskon että että tota niin niin niitähän on jo jonkun
verran tarjolla, mutta mutta se on varmaan semmoinen niin kun
kaikille meille hyvä koko markkinalle hyvä maailmalle.
Hyvä että tulee lisää sijoitusmahdollisuuksia tähän
näin ja ja tota sitten toivottavasti tietenkin sitä
että että suomalaiset tähän hommaan hommaan herää että että
se tää tästä tulee varmasti tosi pitkäksi aikaa vielä niinku hyvä
sijoitusluokka, että jos infrastruktuuri sijoittaminen
että minkä alle tää nyt laittaa infrastruktuurin sijoittaminen.
Energia sijoittaminen kyllä mä uskon että tästä tulee niinku
oma s classic kokonaisuudessaan, että jos ennen ennen oli vaan
niinku osakkeet, korot ja kiinteistöt niin kun tämmöinen 3
3 kolminaisuus josta aina aina puhutaan niin siihen rinnalle
varmaan löytyy muitakin sitten vaihtoehtoisia tai
infrastruktuuri sijoituksia että siinä se ehkä sijoitusmaailman
juttu on. On selvää että kun sitä energiaa
tarvitaan niin paljon lisää sähkön kulutus kasvaa yli 2 ja
puoli prosenttia vuodessa yhdeksänkymmentäviisi prosenttia
uusiutuva kaikesta. Uudesta näkee kapasiteetista,
jota on tulossa. On uusiutuvaa, niin tästä
varmasti tulee paljon sijoitusmahdollisuuksia.
Se on ehkä se niinku semmoinen pääviesti mitä mulla on nousee
ja mielenkiintoista sinänsä se, että viime vuosina se muutos on
ollut siihen päin että että myöskin niin kun yksityiset
tahot tai niin kun yksi. Ja se erinäköiset instituutiot
pystyy tekemään niitä sijoituksia ja investointeja,
että se on. Ei tarvitse olla jättimäinen
energiayhtiö, että pystyy olemaan vaikuttamaan avautunut
sijoituspaikkana vähän pienemmillekin sijoittajille,
joka on kiinnostavaa. Hienoa, mä laitan tohon linkit
tuohon korkean materiaaliin ja teihin voi varmaan olla
yhteydessä jos tää he piiriin kiinnostaa, että me ollaan ollut
vieraana. Jussi lilja ja otto pöyry ja
korkeasta kiitoksia. Kiitos.
Kiitos paljon ja kun olette tänne saakka katsellut tai
kuunnellut, laittakaahan tää kanava tilaukseen.
Kiitoksia.