Keskittäminen on tuonut hyötyä tuonut etua ihan taloudellista
etua, että tän viidentoista vuoden aikana me ollaan tässä
tilanteessa, missä ollaan, että meillä on viisitoistatuhatta
keikkatyöntekijää ja ja neljäsataatuhatta tilausta ja
isot volyymit ja tehdään se kaikki työ seitsemänkymmenen
ihmisen voimin. Miten tää niinku käytännössä
näkee nää palikoiden? Muuttumista, mutta se, mikä on
näkynyt jo pitkän aikaa on se, että ollaan siirrytty
palveluasumisen. Laajempaa kotihoidon
tarjoamiseen, että pitää olla aina vaan osaavampia henkilöstöä
aina vaan itsenäisempää työhön kykenevää henkilöstöä.
Hoitaja ei ole se mun elämäänsä kyllästynyt.
Raataja, että sulla voi olla myös tämmöisiä vapausasteita.
Siinä ainakin tässä keikkatyö. Joo työkulttuuri on kyllä
selkeästi muuttunut. No niin, tervetuloa tänne
neuvottelijan kanavalle. Mulla on vieraana jaana jantola
pirkanmaalta. Eikö niin pirkanmaalta melkein
tampereelta että. Myös joskus ollut tampereella,
mutta. Nyt melkein tampereella.
Joo tää on nyt mulla on tamperelaisessa vieraita.
Tuli oikein hyvä mieli. Mä Lahdessa syntynyt mutta
tampereella enkö mä vieläkin identifioinut itseni.
Se on hyvä. Joo hei tota olet firmasta
nimeltä tempore niin tota onko latinan sanonta oteore ole
moores tuttu. On tuttu ja mä yritin kuunnella
ihan tosi tarkasti, että sanotko tempora vai tempore.
Että tai se olla se. Eihän se kikeron sanoma niitä
tempura, mutta tempore joo tempore henkilöstöpalvelut oy
itse asiassa on se yhtiö virallinen nimi.
Ei mitään lyhennyksiä hyväksytä. Joo ja tää on tehty
kaupallisessa yhteistyössä teidän kanssa ja kysyin tota sen
voiko. Koska mä kirjoitin tän uusi
neuvotteluvalta kirjan johanna torkin kanssa, joka on latinasta
kääntänyt ihan alkukielestä. Esimerkiksi sen ei kannata
tuotannon niin tota kitaran lausuma tosiaan ja oli tämmöinen
poliittinen tota väittämä, jolla hän tappeli niitä muita muita
antiikin tuota. Aikana anteeksi rooman
poliitikkoja vastaan. Oi aikoja oi tapoja.
Eikö tässä ole nyt vähän sote alueessa vähän tämmöinen
antiikin draaman tyyppinen niin kun ongelma menossa tällä
hetkellä. Niin, että siellähän rooman
valtakunta hajosi ja oli väkivaltaisuuksia ja ja
klassinen oppineisuus laskija. Kirkon opit nousi valta
hajaantui. Sinne alueille
keskushallinnosta, että. Mut sä kysyit mä en vastaa.
Joo no mut mun mielestä tää on nyt siis tätä vuosikymmeniä
lykättiin tätä soteuudistusta, saatiin sitten toteutus
edellyttää hallitukselta ja nykyinen hallitus on sitten
ottamassa käyttöön sitä. Ja kivuliasta on tässä nää
kaksikymmentäyksi aluetta plus Helsinki niin on on niin kun
hyvin erilaisissa tilanteissa ja tietysti keskittää niitä
toimintoja ja lokaatioita, mutta samalla ne joutuu tän
henkilökunnan yhdistämään sieltä kunnista tulevaan asioihin.
Niin onko tää henkilöstösiirtymä niin kun hoidettu hyvin ja miten
te tavallaan liitytte siihen? No meillähän ei ole siis näkymää
suoraan siihen, että miten hyvinvointialueet on oman
henkilöstönsä osalta nää asiat saanut saanut hoidettua ja ja
miten ne toimii, mutta se miten me liitytään tähän asiaan on se,
että me välitetään sijaishenkilöstöä.
Yhdelletoista hyvinvointialueelle, että että
toki me niin kun nähdään sitä, että on sijaistarpeita ja aika
ajoin henkilöstöpulaa. Onko se sijaiset tavallaan?
Tuleeko ne niinku viime hetken hätääpyyntönä teille vai miten
ne? Onko ne sijaiset joku tämmöinen
niinku pakollinen paikka ja joukko?
Pakollinen paikka ja joukko sillä tavalla, että tarvitaan
tekijöitä silloin kun on poissaoloja.
Että normaalistihan se menee niin, että että vakituinen
henkilö on sairaana tai vuosilomalla tai tai
koulutuksessa tai muuten pois ja sitten pyritään löytämään sieltä
organisaation sisältä ensin että onko joku joka pääsee toiselta
osastolta tai onko omaa varahenkilöstö poolia ja jos
niistä ei löydy niin sitten. Sitten se tilaus tulee meille
niille niiltä hyvinvointialueille, jotka on
meidän asiakkaita ja ja kun ollaan siinä vaiheessa niin ne
on akuutteja. Siellä on todellinen tarve.
Se on jo vähän niinku hätätilanne siinä kohtaa, että
nyt todellakin tarvitaan joku tekijä ja sitä kautta ne on
sitten hyvin akuutteja ja hyvin lyhyitä, että vaan todelliseen
tarpeeseen henkilöstöön tilataan.
Onko tää tota miten tää näkyy? Meillähän oli siis näitä
hoitajamitoituksia ja. Oli oli niin, kun suorastaan
hoitajapulaa, niin ollaanko me yhä tämmöisessä niinku akuutissa
tota hoitajapula tilanteessa? No ei me semmoisessa akuutissa
hoitajapulatilanteessa olla kun mitä tässä oli vuosi puolitoista
sitten että kaikki mediat oli täynnä hoitajapulaa ja mekin
pidettiin hoitajapula podcastia, että että tilanne on muuttunut.
Elikkä tässä on niin kun hyvinvointialueet kun on
muodostunut, on saatu keskitettyä henkilöstöä, ehkä
henkilöstöä myös tehokkaammin. Käytettyä on tehty näitä cover
rekryjä ja sitten yksi semmoinen joka josta ei kovin paljon ole
puhuttu, mutta näkyy näkyy varmasti tässä sote henkilöstön
saatavuudessa on se, että meidän elintaso on noussut ja ja
sellaiset jotka ehkä on tehneet osa aikatyötä tai tai muuten on
perheen tilanne esimerkiksi muuttunut, niin niin ovat
ottaneet vastaan vakituisia töitä kustannusten nousu ja
palkkakehitys monestakin syystä johtuen tää hoitajapula on niin
kuin lievittänyt. Mut että silloinhan oli
semmoinen poikkeuksellinen markkinatilanne, että tää tuli
uusia uusia tota toimijoita ja oli piikkipaikkoja
piikkihintoja. Että siinä kohtaa me tehtiin
samalla lailla kun me tehdään nyttenkin että luotettavasti ja
vakiintuneesti ei lähdetty näihin irtiottoihin mukaan.
Että jos ajatellaan että mihinkä tää tästä menee, se kyllä
kysynyt sitä että onko niinku hoitajapulaa vielä tulossa.
Mutta mutta tota nyt kun moni hyvinvointialue on varautunut
siihen mitoituksen nostoon ja jos ei niinku tulekaan uutta
mitoituksen nostoa, niin siellä on henkilöstö ikään kuin vähän
niinku. Valmiudessa varautumaan siihen
eläkkeelle jäämiseen ja muita mitä mitä tota tuntuu että on on
tulossa lähivuosina merkittävästi niin kun se
puskuri on käytetty, niin kyllä me varmaan jonkinlaisessa
uudessa niinku hoitajapulatilanteessa ollaan.
Että mitoituksen nostolla siis onko se se tota ihminen ei ole
desimaaliluku niin niin siis tota jos se nousee niin silloin
tarvitaan enemmän hoitajia. Joo ja nyt tota jos ollaan
palaamassa taikka että se laskee tai ei tehdä suunniteltuja
korotuksia. Joihin moni hyvinvointialue ei
ole varautunut niin niin silloin silloin tota hoitajat riittävät.
Paremmin niin eikö sitä jo laskettu, että tavallaan se
nolla piste seiska muuttui 0 6 vitoseksi jos mä oikein muistan
ja botoxin ja niinku vielä harrastin että se palaa sinne
nolla seiskaan tai tai tota epämääräinen odotus.
Varmaan näkökulmasta riippuu että että tota jokainen joka
kokee esimerkiksi läheisensä kautta henkilöstöpulatilanteita
niin. Niin toivoo tietysti sitä, että
mitoitus on mahdollisimman vahva, mutta veronmaksajana
miettii tietysti, että mahdollisimman tehokkaastikin
sitten resursseja. Käytetään siis omaishoitaja.
Se suhde on usein yksi suhde yksi mutta tota, mutta jos
miettii tätä tehokkuus näkökulmaa, niin mä suurella
tuota vahingon illalla huomaan, että tota tämmöinen rahapodin,
joka on nordnetin kilpailija mulla on poistunut, koska martin
paasi ylennettiin tota kansanedustajaksi tämmöisestä
podcastaajasta ja ja tota. Muuten mulla on ollut vieraana
tää pekka toveri josta tuli meppi niin tää oli tämmöinen
ketju, mutta hänellä on tämmöinen hokema eli tota.
Tota vähemmällä enemmän parempaa.
Eli mä en tiedä voisiko se on sinänsä mun mielestä ihan hyvä.
Hyvä tää tehokkuuden niinku määritelmä niin niin sitä
vastaan tää hoitajamitoitusnumero niin vähän
sotii, että siinä tavallaan yritetään lukita tästä tästä
kolmiosta. Yks yks kulma vähän vähän
turhaan musta, mutta onko tää tehokkuus sun mielestä kuitenkin
niinku teidän juttu? Tehokkuus on nimenomaan meidän
juttu, että se, että miten niinku sotepalvelut tuotetaan
niin en mene kyllä siihen niinku besserwisseroimaan sitä.
Asiaa kannattaa. Mutta koska siinä tullaan aika
nopeasti kaikkiin eettisiin ja moraalisiin kysymyksiin sitten
jossain kohdassa, mutta aika paljon on tehtävissä vielä ennen
sitä pistettä ja ja tota se mistä mä tiedän niin on tää
sijaishankinta ja no olemme ainakin itse sitä mieltä, että
tehdään se kaikkein tehokkaimmin ja kaikkein edullisimmin ollaan
Julkaistu siitä tämmöinen kustannus ja vertailulaskurikin,
mutta että siinä olisi vielä paljon tekemistä että.
Ihan öö niin kuin semmoisena skenaariona on tehty, että jos
me nelinkerta. Steptaisiin esimerkiksi tää
meidän nykyinen volyymi, niin se tarkoittaisi niinku alimpiin
vertailulukuihin nähden jopa satojen miljoonien säästöä.
Tää volyymia mitä neljäsataatuhatta.
Jotain neljäsataatuhatta tilausta, mutta noin 3 miljoonaa
sijaistatuntia vuosittain, että tähän mennessä me on kaiken
kaikkiaan välitetty 20 miljoonaa sijaista ja tuntia.
Että se onko se skaala jotain lähellä 100 miljoonaa vai mitä
se niinku vuosi vuosiliikevaihto.
Öö joo on joo kyllä joo. Joo ja ja sitten tää on
kaupallinen toimija, mutta että omistus on kuitenkin siis
hajautettu näihin tota alueisiin vai miten tää?
Menee joo elikkä meidän omistajat ovat julkisia
toimijoita, että että meidän meidän suoraan omistajan kautta.
Joo, siitäkin on debattia, että onko onko tavallaan siinä?
Säästetäänkö siinä se sitten kaupallinen voitto vai?
Vai luodaanko siinä sitten tavallaan tällainen captive
toimii ja joka joka sitten on kuitenkin tehottomampi kuin se
markkina markkina ja tää on näitä vaikeita kysymyksiä
sitten. Kumpi kumpi sitten toimii että
onko tilaaja tuottajamalli hyvä vai tota tilaaja omistaja
tuottajamalli mutta tota teillä on 11 kuitenkin vaan niitä sotea
että oliko se nyt kaksikymmentäyksi plus Helsinki
niin onko tässä joku syy miksi ei ole kaksikymmentäkaksi?
Emme ole saaneet asiakkaiksi. OK.
Niin että se se on se syy, mutta mahdollisuus skaalata
valtakunnallisesti enemmän olisi tietenkin olemassa.
Mutta miten tää menee? Onko tää siis tää on joku
keskisuomi ja. Niinku maantieteellisesti oo
niinku. Koillinen kaakko lounas luoda?
No miten se nyt sitten menikään? No meillä on länsi suomessa ja
ja tota. No ei ihan keskisuomessa
eteläsuomen kaikki ajattelee ne pääkaupunkiseutua ja sitten tota
itä suomessa että vähän semmoinen niinku reuna reuna
alueella. Mutta onko tää sitten tota kun
teillä kuitenkin on niitä temporealaisia villejä?
Osoitetaan tehdä niminen niminen henkilöille niin tota niin onko
se sitten tavallaan tarjontakysymys, että noilta
muilta alueilta ja sitten löydy? Vai onko se kysyntäkysymys että
niiltä tota? Ei tilata.
Tai tai tilata että että tota se menee niin päin, että kun on
niitä tilauksia on työmahdollisuuksia niin löytyy
työntekijöitäkin, että toki se, että meillä on nyt vain 11
hyvinvointialuetta asiakkuuksissa niin se ei
tarkoita etteikö meillä olisi keikkatyöntekijöitä ympäri
Suomen, että että kun keikkatyö on sellaista että sitä voi tehdä
niinku päätyäkseen tai oman työn ohella tai silloin tällöin tai
näin niin niin sitä tehdään myös muualtakin.
Kun kotikunnasta, että opiskelupaikalta tai vanhempien
kotipaikalta tai kun ollaan isovanhemmilla käymässä tai jos
sain lomalla, että meillä on siis ympäri Suomen
keikkatyöntekijöitä. Toki ne keskittyvät sitten sinne
missä missä tota niitä töitä on tarjolla, koska se on sellainen
mitä lie kolmekymmentäviisi kilometriä jossain kulkee
esimerkin kipuraja mitä keikalle lähdetään.
Joo joo, mun mielestä se työnkuva on muuttunut tai mulla
on omakohtainen niinku yks lukiokaveri eeva joka käytiin
katsomaan kun tappara keräsi tota taas yksi.
Mestaruuden seiska matsissa niin tota eeva vaihtoi tota.
Tuota hieman vanhemmalla iällä niin tota duunia hoitajaksi ja
se on niinku aina ollut hyvässä kunnossa että käy kuntosalilla
ja muuta niin tota tuntuu että se se on niinku ihan ihan myös
vähän niinku imago muuttunut, että nimenomaan se hoitaja ei
ole semmoinen niinku elämäänsä kyllästynyt raataja että sulla
voi olla myös tämmöisiä vapausasteita siinä ainakin
tässä keikkatyön. Työkulttuuri on kyllä selkeästi
muuttunut, että ja sitten on erilaisia tilanteita, että että
aina ei sovi se sellainen malli jossa. 3 viikon jaksolle tulee
työvuoro annettuina. Voit johonkin vaikuttaa että on
jotakin niin kun omia toiveita tai elämäntilanteita.
Jonka vuoksi täytyy ikään kuin päästä valitsemaan, että mitkä
vuorot käy itselle. Mitä voi tehdä, että toki aina
joustoakin varmasti siinä siinä on ja kun ne yksiköt niitä on
vaan muutama jossa keikkatyöntekijöitä tekee töitä.
Totta kai hän kuuntelee, että niinku tarkalla korvalla, että
milloin tarvitaan ja ja tulee vastaan, mutta monella on
semmoinen että että se oma elämä jotenkin rajoittaa sitä että ei
voi ottaa ihan vastaan vakituista tai sataprosenttista
tai annettuja työvuoroja. Tää on tämmöinen kuitenkin.
Siis jos sua ollaan vähän niinku paikkaamassa tai
väliaikaistayöntekijänä, niin on siinä sitten varmaan sitten
mahdollisuus osalta sitten muuttaa se työsuhde pysyvämmäksi
sitten jos. Jos joo, että opiskelijathan nyt
varmasti se on niinku näytön paikka että että miten miten
työstä suoriutuu ja ja myös sehän on semmoinen win tilanne
kun. Rekrytoidaan niin että.
Kyllä kyllä pitää olla, että se työ myös tuntuu itsestä hyvältä,
että siinä jaksaa tehdä ja se tuntuu mielekkäältä.
Joo toi mä oon siis tää mun suomeen tuomas sana yhteisvoimin
siis tota kaikki sanoo viinin mutta mä epätoivoisesti yrittää
nostaa tätä yhteisön markkinaosuutta tässä, mutta
aina epäonnistuin jotain epäluotettavaa.
Siinä siinä on, mutta yritän vähän kuitenkin, mutta mua
lämmitti kun tossa juteltiin. Sä oot kuitenkin tuota
kuunnellut vai lukenut tän uusi neuvotteluvalta, niin joo siitä
on nyt muutama vuosi kun tää kaksituhattayhdeksäntoista
painos on tehty, mutta mainittiin siellä kuitenkin tää
tää teidän työmalli niin tota oli oliko ne niinku jo
vanhentunut? Tavallaan ajatukset siitä.
No, no oli ne vähän. Vanhentunut että että tota
varsinkin jos ajatellaan nyt tätä niin kuin tätä hoitajapulaa
tilannetta jossa tää tilanne kun jotenkin kärjistyi, että että
kun siinä oli vähän semmoista niin kun vanhaa mielikuvaa
henkilöstövuokrauksen ja työntekijää asemasta, että pitää
muistaa että tänä päivänä niin kun keikkatyöntekijät.
Ovat alansa ammattilaisia, että meillä noin puolelle esimerkiksi
maksetaan kokemus lisää, että he on tehnyt enemmän kuin 5 vuotta
töitä. Osaamisvaatimukset on tosi
kovia. He on sitoutuneita siihen
työhönsä, eikä se ole mitään semmoista niinku väliaikaista,
että meillä on aika iso joukko niitä jotka on tehnyt tän koko
15 vuotta. Kun ollaan oltu olemassa niin
tätä keikkatyötä päätyäksensä ja ja sitten ikähaitari aina että
ne opiskelijat alkuvaiheessa tekee niinku vuokrata vuokratyön
keikkaa. Niin meidän ikähaitari on 16
viiva kahdeksankymmentäkolme. Niin miten se muuten siis menee
kun tota joo siinä kirjassa mä muistan, sillä ei ollut vielä
sote päätös tehty tai niinku suunnilleen joku sipilän
hallitus yritti ampua sitä nyt johonkin suuntaan, mutta se
sitten kaadettiin, mutta tota siinä mä muistan.
Muistan mä tavallaan tykkäsin kyllä tästä niinku
kuntavetoisesta mallista jossain kuntayhtymät tulee ja tavallaan
just vähän niinku pelkäsin että tää monoliitti monoliitti sote
eilinnan ja sitten taas mä olin aikaisemmin tämmöisen liberan
kirjan miten SUOMI voidaan pelastaa niin siinä ehdotettiin
niinku. 5 hyvinvointialuetta aika paljon sen
erikoissairaanhoidon niinku ympärille ja sitten tavallaan
tää perus terveydenhuolto oli niinku tavallaan se vähän niinku
erillinen kysymys siinä, onko tää niinku keskittyminen.
Luulisi kuitenkin olevan vähän vääjäämätöntä.
Tuntuu että siis tää kaksikymmentäyksi plus yksi on
niinku vähän niinku tuhoon tuomittu.
Mä en tiedä onko sulla niinku fiilistä tuossa ja vaikuttaako
toisistaan tavallaan niinku tää rakenne erikoissairaanhoidon
perusterveydenhoito plus sitten hoiva hoiva jotenkin tohon tohon
trendiin. Joudun nyt taas vähän
poliittisesti. Spekuloimaan joo tää vähän tästä
spekulaatio voin ihan ehkä niinku tässä on oikeastaan
niinku 2 asiaa. Toinen on tää
perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon niinku
yhteenliittäminen tässä hyvinvointialue rakenteessa.
Toki onhan niinku suomessa toiminut sellaisia kuntayhtymiä
jo niinku ennen hyvinvointialueet, jossa nää oli
niinku tehty ja ja ne alueet olikin niinku hyvin
valmistautuneita tähän hyvinvointiinmalliin.
Ja ja sen sen niinku taloudenpitoon ja ja niin
edelleen, että onhan tää aika iso niinku toimintamallien
yhdistäminen kun 2 erilaista perusterveydenhuoltoa, jossa on
ollut kunnissa tai kuntayhtymissä, sitten
erikoissairaanhoitoyn yhdistetään, koska siellähän on
myös ne tavoitteet ja toimintamallit erilaisia.
Mutta sitten tää niinku keskittämisasetus ylipäätään,
niin tota se niin kun sen sotealan palvelutuotannon
keskittämisestä en pysty sanomaan.
Mutta mutta jos mä ajattelen niinku että miten se peilautuu
tähän? Tähän niinku sijaiskintaan ja ja
henkilöstökysymysten ratkaisuun niin niin kyllähän keskittäminen
on tuonut hyötyä tuonut etua ihan taloudellista etua, että
tän viidentoista vuoden aikana me ollaan tässä tilanteessa
missä ollaan, että meillä on viisitoistatuhatta
keikkatyöntekijää ja ja neljäsataatuhatta tilausta ja
isot volyymit ja tehdään se kaikki työ seitsemänkymmenen
ihmisen voimin. Siis kaikki sieltä
rekrytoinnista palkanlaskentaan laskut kaikki.
Siinä siinä prosessissa jos se 70 ihmistä ripoteltaisi tuonne
tota yhteentoista hyvinvointialueeseen, niin
siellä ei olisi kauhean paljon sitä.
Niin kun henkilötyö voimaa hoitaa se kaikki asia mitä
siellä hyvinvointialueella on tämmöisiä hankintaan liittyen,
että onhan siinä sitä tehokkuutta niinku selkeästi on
konkreettinen esimerkki, että tehokkuus on toiminut, että jos
sitä ajatellaan tämmöistä niinku rekrytointia ja sijaishankintaa
niinku. Kuntatasolla
hyvinvointialuetasolla tai tai jopa hajautettuna sinne
tilaajille niin niin tota mitä keskitetymmin ja se on tää
taloudellisuus näkökulma, mutta sitten ei tule keskinäisiä
kilpailutilanteita, joka on tietysti yksi tärkeä asia että
ja toimitaan tasapuolisesti, että semmoiset yhteiset
pelisäännöt ovat tärkeitä myös työntekijän näkökulmasta.
Onko tää nyt jäi toi akuuttitilanne tai tai tota
erikoistilanne. Että tässä kaivelluttaan, että
onko se sitten kuitenkin, että siellä yritetään vähän niinku
suunnitella rauhallisesti ja sitten siellä tulee tilanne
päällä tai joku loma tai sairastuminen ja sitten se
niinku paikataan että onko tää niinku tää akuutti tilanne ero
ero se tästä niinku perustelemisesta jotenkin.
Totta kai se eroaa, että yhdeksänkymmentäkolme prosenttia
meidän kaikista tilauksista on akuutteja siis alkaa tänään
huomenna ja kestoltaan yleensä se yksi työvuoro vähän yli 7
tuntia kun ne tulee tänään tai huomenna, niin se tarkoittaa
että sillä. Tekijällä, joka joka tarttuu
siihen työmahdollisuuksiin. Hänellä pitää olla mahdollisuus
tehdä sitä työtä tarttua siihen pitää olla niinku valmiudessa ja
ja silloin pitää myös pystyä siihen sen hetkiseen
työtilanteeseen solahtaa aika nopeasti, ei mihinkään pitkien
perehdytystä kautta pitää olla vankka ammattilainen ja usein
täytyy olla aika niin kun valmis ottamaan monenlaisia töitä
yleensä on 1 2 3 yksikköä ainakin jotka siellä on.
Mistä töitä? Töitä haluaa tehdä, jotta sitä
työtä on riittävästi. Sitten suurin osa meidän kautta
niin kun tarjolle tulevista töistä on ikäihmisten asumisessa
ja ja kotihoidossa ja kotihoito erityisesti on sellaista, jossa
pitää olla osaaminen kunnossa. Lääkehoito osaaminen, lääkeluvat
kunnossa ja pystyä myös tekemään itsenäistä työtä, että kyllä se
on luonteeltaan vaativaa ja ja tota.
Vaatii sopeutumiskykyä ja töihin tarttumiskykyä.
Kaikki eivät myöskään niinku pysty sellaiseen työhön, että
että se ehkä tulee välillä niinku unohdettua, että ikään
kuin se se on. Siinä on vielä erityishaasteita
kun tarttuu tämmöiseen akuuttiin työhön.
Tsemppaan kun yritykset toteuttaa sun tota podcasteja ja
somea niin tota toi eero leppänen on teille vetänyt
semmoista tätä podcastiakin tästä tavallaan keikkatyön
arjesta että että onko siinä niinku tavallaan ollut kuinka
mielenkiintoisia. Tarinoita todella joo
haastatellaan siinä niinku tilanne päällä ja tässä nyt on
sitten tota camilla joka kertoo missä mennään vai mikä se on se
formaatti. Ei työn äärestä vaan vaan
erikseen ja ja ehkä semmoinen niitä niinku elämäntarinoita ja
miksi tehdään keikkatyötä niin ne ne on todellakin kiehtovia ja
erilaisia. Ja kyllä se avaa silmiä niin kun
keikkatyöhön, mutta myöskin siihen, että minkälaiset elämän
kirjo on ylipäätään. Joo onko tää tota no
diversiteetti on vähän väärä sana, mutta tässä kuitenkin on
siis ihmisiä jotka niinku toivoo omalla kielellä on se sitten
suomea tai ruotsia tai sitten englantia niin palvelua.
Niin kuinka kuinka tää oli hyvin se tavallaan se tarjonta mätsää
niinku tähän kieli kielitarpeeseen että.
Öö. Eli tarkoitatko, että kuinka
meillä on keikkatyöntekijöitä erilaisiin kielitaito?
Tai tai onko se juttu tavallaan ollut niin että niinku
speksatataanko sitä ylipäätänsä siinä niin.
Eli voisi sanoa, että niin kun on ne tilaukset, joissa täytyy
olla ruotsin kielen taito ja sitten on ne työt joissa pitää
olla suomen kielen taito ja pitää tietysti olla hyvä
suullinen kielitaito ja ja kirjallinen kielitaito, jotta
voi. Kaikki kirjaukset ja muut tehdä
tää on niinku muuten potilasturvallisuuskysymys,
koska sotessa sotessa tehdään töitä tai varhaiskasvatuksen
puolella. Jos on tietysti tärkeää, että
lapset saa myös omalla kielellään sitä sitä hoitoa,
mutta että että niinku kaiken kaikkiaan niin niin tota se
osaaminen on aina se mikä on se kaikkein tärkein.
Se ammatillinen osaaminen ja sitten siihen kielitaito.
Kielitaito päälle miten toi hoivakoti tavallaan kun itse
ajattelen, että siis pitkäänhän me ollaan yritetty osittain
ratkaista sillä, että se omaishoitaja.
Märkä sitten tota muistisairaan kumppaninsa tuota saattelee tota
ei niinku hirveällä tuskalla mahdollisesti oman työnsä ohessa
tätä ja hautaan siinä niin täähän on niinku aika aika
niinku hankala ja niinku inhottava malli, mutta sitten
taas toisaalta semmoinen niinku kaikilla mausteilla hoivakoti
josta niinku löytyy hotellin tasoiset palvelut niin se on
sitten yhteiskunnan liian kallis niin onko tää niinku dimensio
joku jossa te joudutte niinku liikkumaan?
Ei. Ei niin eli tavallaan tää onko
tää omaishoitaja? Puoli.
En mä joo ei, ei oikeastaan niin kun se se liity tähän meidän
meidän tekemiseen, että että kotihoito tarkoittaa
palveluasuminen on tietysti ihan selkeä.
Ymmärretään se kotihoito tarkoittaa sitä, että että sinne
koteihin jo viedään palveluita, se hyvinvointialueen tuottamana
ja ja siitä on henkilö poikasia. Ja sitten meidän kautta on on
toinen tekijä siinä. Että näkeekö tuon niinku
ongelman tavallaan kun se omaishoitajakorvaus on aika aika
pieni, niin se on yhteiskunnan kannalta tai tai muu tämmöinen
stereotypia. Mulla on että että se on niinku
tosi hieno iso kun sen nakin ottaa sitten ja sitten se siis
niinku sitten kustannukset napsahtaa siitä jos jos sitten
tota tätä tätä tota ei löydykään.
Mä en ehkä ihan tohon sun kysymykseen pysty tai osaa
vastata, mutta se että kun sanoit että on arvokasta joku
työ joku ottaa sen työn niin se on todella arvokasta koska
siellä on aina joku tilanne. Siellä on joku hätä että öö me
tähän liittyy se että aina kun meiltä tulee se.
Tilaus me suhtaudutaan siihen enemmän kuin sataprosenttisella
vakavuudella, koska siellä on aina jokin hätä.
Joku tarvitsee hoitoa öö joku tarvitsee apua on on tota iäkäs
tai tai vammainen tai lapsi. Aina on sellainen tilanne, että
siellä on se hätä. Tää on niin kun.
Tärkeää työtä ja ja sitten se myös keikkatyöntekijät näkevät
siinä omassa työssään tän merkityksellisyyden varmasti
niinku vielä konkreettisemmin kun kun me.
Se työympäristö on sitten voi olla niinku ihmisen koti tai
sitten hoivakoti tai tota joku sairaala.
Tyyppinen. Mihin tilanne joo ja onko tää
muuten siis lähtenyt jotenkin? Mulla on vähän niinku DR, llä
niin kuvaamaan pysynyt niinku terveenä ja sukulaisiaan ei ole
hirveästi joutunut tuota saattoihoitoihin muihin niin
tota. Jotenkin mulla on huono huono
kuva, että miten tää järjestetty siis ylipäänsä että onko onko
tota SUOMI on täynnä hoivakoteja ja nyt niitä tällä hetkellä
niinku konsolidoidaan ja sitten tota ne ei varmaan
erikoissairaanhoito alat ja perus terveysasemat niin elää
jotain konsultointia aaltoa vai miten tää niinku käytännössä
näkee nää palikoiden muuttumista?
No en mäkään. Kyllä sulle oikein pysty tätä
niinku vastaavaa vastaamaan, mutta se mikä on näkynyt jo
pitkän aikaa on se että että niin kun ollaan siirrytty
palveluasumisen. Niinku laajempaan kotihoidon
tarjoamiseen, että sellainen niinku trendi on ollut jo niinku
pidemmän aikaa ja ja se tarkoittaa siis niinku
henkilöstön näkökulmasta sitä, että että pitää olla aina vaan
osaavampaa henkilöstöä aina vaan itsenäisempää työhön kykenevää
henkilöstöä. Että että kyllä siellä niinku
täällä ammattipuolella on ainakin vaikutusta, mutta en mä
tuohon sun alkuperäseen. Kysymykseen sitä mietin.
No varmaan se on sitten tosiaan. Jos on oikein pahasti vaikka
muistisairas niin vaikeahan siellä kotona olla, että sitten
sitten on varmaan pakko pakko vaan mennä sinne palveluun
semmoiseen ja sitten löytyy. Löytyy paljon sitten terveempiä
tapauksia sitten jotka joilla niinku paras ratkaisu on olla
kotona että mä yritän vaan tässä niinku hahmottaa kun tätä sotea
lyödään paikkansa ja samalla tuota kasaan ja niitä kuntien
tasojen rakenteita yhdistellään tässä ja sitten samaan aikaan
niinku väestö vaan vähän ei kovaa vauhtia niin varmaan on
palikoita liikkeessä koko ajan. Kyllä ja myös hoitajat
eläköityvät että tää että mitä se sitten tarkoittaa.
Tässä henkilöstötarpeen muutoksessa, että että kyllähän
tällä hetkellä haetaan ratkaisuja erilaisia
teknologisia ratkaisuita tähän tueksi.
Niin japanissa on jopa robotiikkaa ja muuta, että itse
asiassa muuten siis jos tässä kun on ihan spekuloitiin tätä
arkea, että jos kuulijoilla tai katsojilla on niinku jotain
kokemuksia tai kommentteja siitä tavallaan siitä niistä
trendeistä ihan mielellään. Pistäkää vaan kommenttia tohon
ehkä sitten tota. Onko päättäjille toiveita?
Ja mä en tiedä kun onko yksi hallituskausi aika lyhyt aika
näissä kun sitä soteakin rakennettiin 20 vuotta.
Mutta mutta niinku jos vähän vähän niin kun pohtisin että
mihin suuntaan tätä voisi viedä niinku päättäjän näkökulmasta.
Niin ehkä ehkä semmoinen ensimmäinen toive on se, että
niin kun pidettäisiin kaikki. Henkilöstöratkaisu,
mahdollisuudet. Niinku olemassa ja ja tota
avoimena, koska tullaan tarvitsemaan kaikkea työtä mitä
mitä sotessa niinku tarvitsee tehdä niin tarvitaan kaikki
tekijät. Että se on.
Se on sellainen tärkeä asia ja ja sitten se, että että
henkilöstövuokrauksen niinku mielikuvat siitä
päivitettäisiin. Päivitettäisiin tähän päivään ja
ja sitten ehkä ehkä näin niinku tempurin näkökulmasta, niin niin
toivon myöskin sitä, että että se mitä on tässä kehitetty yksi
asiakkaiden kanssa todella niinku pitkälle vietyjä
digitaalisia ratkaisuja palkka joka perjantaita ja muut
tällaiset myös työntekijälle tärkeät mallit niin ei
hukattäisi sitä koska on on hyvä tehokkuus on edullinen hinta,
että että toivon että että sellaiset toimintamahdollisuudet
säilyy jatkossakin on veronmaksajana tärkeä.
Näkökulma myös. Joo sitten toi ehkä yleisempi
kysymys tuosta rakenteista. Niin no siis te tehokkuus
varmaan on järkevä ja sitten tietysti vähemmällä enemmän
parempaa, niin niin onko tuosta näkökulmasta keskittäminen
versus hajauttaminen niin kumpi? Kumpi on parempi?
Kyllä se ainakin näissä meidän toimialan kysymyksissä on se
keskittyminen ihan selkeästi. Mitä sä tarkoitat sillä?
Keskittämisessä sitä, että jos me jos me hajautetaan sitä
prosessia. Rekrytoinnista sijaishankintaa
työsopimus palkanlaskenta niin että sitä tekee tuhannet niinku
esihenkilö tai jopa tuhannet palkkaa asiantuntijat ja monissa
järjestelmissä, niin se on ihan selvää, että siitä syntyy
kustannusta, että se, että jos hajautaettaisiin tää nykyinen
meidän toiminta sinne meidän asiakkaalle se tarkoittaisi,
että siellä jonkun pitää rekrytoida haastatella,
tarkistaa todistukset tarkistaa henkilöllisyys.
Tehdä työsopimus merkitään tunnit tehdyiksi käsitellä
poissaolot sairaslomat tehdä palkanlaskenta huolehtia
työterveyshuollosta, koulutuksista, vakuutuksista ja
monella esihenkilölle menee sijaishankintaan.
Jos ei ole tämmöistä palvelua käytössä niin puolipäivää tai
koko päivä siitä työajasta, jonka voisi ehkä sitten
hyödyntää johonkin toiseen kohtaan, niin.
Kyllä se hajauttaminen vaatii lisää resursseja.
Niin eli sittemmin tai funktiotasolla se keskittäminen
on järkevää, että on niinku tietyllä tavalla vähän niinku
alusta, vaikka se on ehkä vähän ruma sana tulee mieleen jotkut
voltti voltti rivistöt siitä mutsiis tavallaan järjestelmä,
joka johon on keskitytty ne kaikki funktiot sillä että ne
myös toimii ja ei vie byrokraattien aikaa, mutta
sitten taas ehkä niin kun tota aluetasolla se hajautuminen
varmaan voi olla ihan niinku OK että jos sulla nyt on joku.
Tilanne päällä niin niin niin niin tota siellä ei niinku ole
jatkuvaa miehitystä tai noin esitystä sitten, että sitä
tavallaan hajautetaan. Ehkä niitä resursseja tämmöiseen
tämmöiseen tota tarpeeseen kun niitä on niin ei tavallaan
kiinteät kulut juokse. Joo että löytyy ehkä sitten
molemmat molemmat puolet tuosta. Mun mielestä tätä voisi vähän
niinku konkretisoida tätä. Keskittämisen hyötyjä, niin
tuossa tuli mainittua se teidän laskuri.
Siis tota, eikö? Eikö tästä nyt suoraan voi
niinku tavallaan katsoa ne luvut mitä mitä tästä
keskittymiskyvystä tulee? No.
Sitä vartenhan se on tehty, että meillä on toki ollut jo
aikaisemminkin jonkunlainen vertailuun, mutta nyt
päivitettiin se sillä, että siellä on niinku kaikki kaikki
niin kun tän nimenomaan tän sijaista tarpeiden
ratkaisemiseksi olevat, niinku skenaariot että on se, että
teetetään omalla henkilöstöllä lisää töitä ja ylitöitä tai
rekrytoida omavarainen. Tilastoa kun hyvinvointialueille
tai mihin tahansa asiakasorganisaation sitten on
kilpailutus, että kilpailutetaan henkilöstövuokrausta ja sitten
toi meidän palvelu ja ja siinä on huomioitu sekä niitä
hallinnollisia kustannuksia. Esihenkilön työaikaa ja ja
sitten verrattu. Kilpailutusten hintaan ja sitten
on meidän palvelu. No nyt siellä pääsee sitten
säätämään niitä lukuja, että että jos on sitä mieltä, että no
tuo tempore ennakkoarvio tuolla ei ole ihan tommoinen.
Meillä se luku on tuollainen tai meidän kilpailuttamatta.
Luvut on on tällaisia, niin niitä pääsee säätämään.
Siellä on semmoinen pohjaluku. Jos jos muistan oikein niin se
vastaa sadanviidenkymmenen lähihoitajan työpanosta.
Se pohjaluku mikä siellä laskurissa on ja ja tota se on
suunnilleen sellainen määrä sijaistyötä mikä tarvitaan 1000
hoitajan vuosittaisten poissaolojen kattamiseen ja
siinä niin kun 1000 vakituisen hoitajan sijaistatarpeet
sataviisikymmentä. Öö sijaista sijais
henkilötyövuotta niin siinä tulee.
Edullisimpaan versioon, joka siellä oletuksena on niin
semmoinen 2 ja puoli miljoonaa säästöä, että kun meillä on
semmoinen 2 ja puolisataa 1000 henkilöä sote alalla töissä ja
toi tulee niinku 1000 vakituisesta niin kyllähän tässä
sitä skaalaus ja säästö mahdollisuutta on tosi paljon.
Että että toki ei kaikkia voi sillä tavalla niinku ajatella
että että kaikkiin otettaisiin niinku temporeelta sijainen tai
tai vuokrattu henkilö. Että kyllä tarvitaan
varaahenkilöstöä, mutta ei sitä varahenkilöostoa tai omaa
henkilöstöä voi mitoittaa niin, että kaikki ne sijaistarve
huiputkin siellä täytettäisiin, sillä omalla henkilöstöllä
silloin tullaan yli resursointiin, jos se
omaavahenkilöstö ollenkaan voi olla aliresursointi, että kyllä
tarvitaan sitä semmoista niinku muuttuviin tilanteisiin
sopeutuva. Ja me ei ole kyllä tuosta
laskelmasta nyt niinku periksi antamassa, että kyllä se suunta
on ihan selkeä että. Erilaisilla automaticikoilla
keskittämisellä erikoistumisella on päästy tähän tulokseen, että
eikä tää nyt jää ihan vaan meidän puheeksi, että Jyväskylän
yliopistohan tota taisi olla tuossa jo kesällä, niin niin
julkaisi tuloksia missä oli. Verrattu.
Öö tehokkuusuksia ja ja tota tässä henkilöstövuokrauksen
puolella niin tempore oli 15% tehokkaampi kuin yksityiset
vertailut toimijat. Ja kun se on laskettu sillain
liikevaihto per henkilö niin kun huomioidaan se että meidän
hinnat on selkeästi edullisempia niin.
Kyllä se tehokkuusprosentti on varmaan siellä ainakin tuplat,
ellei sitten kolminkertainen että 40 60% tehokkaampaa.
Ihan oikeasti. Martin paasi on tyytyväinen
tuosta, mutta onko tuosta muuten siis kun täähän on myös?
Itsekin olen siis kun on ilkeä investointipankkiiri
päätyökseni, niin on nähnyt näitä erinäisiä niinku
palkanlaskentaa systeemejä suomessa niin suomessa niinku
ihan älyttömän tota kompleksinen tota tessit ja niistä johdetut
noin niin kuin tuota työsopimukset ja ja ja sitten
palkanlaskenta niin onko tää tää palikka niinku aiheuttaako se
harmaita harmaita hiuksia että tälle systeemille?
Ei enää joo eli me tehdään palkanlaskenta itse ja ja tota
meillä on semmoinen noin viisitoistatuhatta palkalla
palkkalaskelmaa kuukausittain ja maksetaan palkka joka perjantai
ja. Jotakin vertailulukuja tiedetään
miten niinku muiden muut palkkalaskelmamääriä toteuttaa.
Mutta kyllä tää on ihan huippu huippumäärä, että että tota me
pystytään se tekemään niin, että kun maanantaiaamuna on tunnit.
Järjestelmässä hyväksytty niin. Me saadaan perjantaina kaikille
maksettua palkat, että toki sitten jotakin.
Meillä on vielä sisaryhtiössä semmoinen testissä vielä
semmoinen pikapalveriamallikin, jossa palkan saa jo tiistaina,
mutta tällä hetkellä on tää yleinen on tää palkka joka.
Perjantai voisi ottaa tuosta itse vaan nouse niin kun kun
tulee tota tää SUOMI. Mahdollinen vientimallin tätä
palkkaneuvottelumalli mulla on aika aikaisemmin niinku vaikka
entisiä valtakunnansovittelija täällä vieraana minna helle ja
muuta niin toi on mielenkiintoinen aihe.
Tavallaan että miten miten tää tota koordinoi nää ja siis tätä
Hetemäen työryhmän harmonisoidaan ja kuntien ja
hyvinvointialojen palkat aika aika mun mielestä hyvällä hyvä
hintaisella sopimuksella niin mulla on vähän semmoinen teoria
että tää palkkatasokin vähän niinku parani niin se sekin on
ehkä vaikuttanut tähän tähän tota työvoimapulan eliittämiseen
että. Kyllä varmaan joo joo että eli
kustannusten nousun ja palkkojen palkkakehitys kyllä varmasti.
Mutta on toi kyllä kompleksinen systeemi.
Sinänsä tessi ole ihan OK palikka että niinku
standardiisoidaan ne työehdot ettei tarvitse työsopimuksessa
niinku ihan joka asiasta niinku sopia erikseen.
Jos kaikki. Yli kolmesataatuhatta
työsopimusta pitäisi erikseen niinku yksilöllisesti laskee,
niin olisihan se työläämpää, että meillä on siis avainta tes
mitä noudatetaan kuuluu näihin kunnallisten tesien piiriin ja
on aika paksu kirja että se on täytynyt mallintaa ja ja tota
automatisoida aika monta kohtaa jotta pystytään tällä tavalla
se. Palkanlaskenta toteuttamaan.
Joo, mä olin joskus nuorena miehenä paperitehtaalla ja
paperitehtaan tessiä ainakin tosi kompleksinen mä
opettelisin. Mä olin niin ärsyttävä nuori,
että mä opettelin. Sitten mä menin nillittämään
sille palkan lasten täältä. Nyt on kuule shown tai lauantai
lisätä laskettu tota pitäisi olla kun mä olin yli 5 päivää
putkeen niin tupla pitäisi jaksaa ja laskea tämmöisiä näin
että tota se oli huikea kyllä systeemi sillä että tästä on
aikaa aika. Hirveätä.
Äänekoskella. Mä oon ollut tuolla yhtyneet
paperitehtaat paperituotteet. Olitko sä yksi ärsyttävä kun mä
että. Oli muuten todella hyvät.
Liki en mä ollut yhtään ärsyttävää.
Joo joo hyvä juttu tota. Nyt kun aloitettiin täällä
lattialla niin tota voitaisiin ex tempore siirtyä sitten tota
tonne sisäpiirin puolelle niin tota sulla oli sulla oli joku
ihmeellinen tätä harrastus mikä se oli ikkunoiden kuittausta
jotain tämmöinen ne joo tästä voisi puhua, mutta mulla on
ollut vieraana tempore henkilöstöpalvelut,
toimitusjohtaja jaana jaanatola ja tota me ollaan keskusteltu.
No kaikenlaisista henkilöstö tuota palveluun liittyvistä
haasteista ja ratkaisuista. Ja kun olette tänne saakka
katsellut tai kuunnellut, niin laittakaahan kanava tilaukseen
ja mä ehdotan, että mennään sitten puhumaan niistä
ikkunoiden mittauksista sinne sisäpiiriin, että tervetuloa
vaan että ehkä semmoinen itsestäni löysin tota.
Mä oon vihannut jotenkin niinku tota remppahommia, mutta sitten
kun tuli putkiremppa niin mä vaan päätin että nyt musta tulee
tämmöinen niinku äijä joka niinku tota.
Tuota vaikka maalailee jotain lohkeamia ja ja tota
asentelemaan ikean kaappeja kylpyhuoneeseen.
Kyllä se kyllä se sitten mustakin löytyi.
Löytyi sitten mä nyt loppunut tästä, mutta tulkaa sinne
sisäpiirin puolelle niin päästään puhumaan tästäkin
remppailusta sitten kiitoksia. Vierailusta kiitos.