No niin tervetuloa tänne neuvottelija kanavalle.
Me ollaan vieraana taas jussi lilja pitkästä aikaa.
Väristä marista aina pitää välillä se on käydä
moikkaamassa. Joo, silloin kun viimeksi
juteltiin niin energiamarkkinoihin oli aika
kuuma ja hinnat oli kovat ja puhuttiin tästä tota korkean
korkean tuota. Uusiutuvia rahasto bisneksen
tuota kuulumisista, niin jes onko tilanne vähän uudessa
uudessa niinku draamassa? Eikö näin ole?
No joo, vähän vähän erilainen tilanne tietenkin missä
markkinoilla ei ei ihan niin superkuuma ja ehkä tavallaan
pitkällä aikavälillä hyväkin hyväkin niin, mutta meille
kuuluu ihan hyvää, että ei, ei mitään hätää sillä sillä
puolella. Ja tää jakso on tehty
kaupallisessa yhteistyössä korkean kanssa.
Sulla on nyt tuota uusi kollega toni perätalo.
Eikö näin? Juuri näin.
Ja sä oot tota taustalta nyt oot sitten energiapuolella niin
aikaisemmin ollut kiinteistö puolella, että eikö tää ole
kuitenkin jäätävä parannus niin kun toimialoissa.
No sanotaan mielenkiintoinen muutos, että tota molemmathan on
niinku kiinteistöjä mille niitä näitä tota tehdään näitä
assetteja että niissä on paljon samankaltaisuuksia mut on myös
erilaisuutta aika paljonkin että mutta tota tosi mielenkiintoista
on ollut tässä nytten. Voisiko sitä siis ajatella, että
jos kun tuota rakentamis puolella on?
Esimerkiksi yhteiskunta ja infrarakentamisen, niin tää
olisi sitten niin kun jo melko lähellä sitten sitä.
No joo mä oon itse miettinyt sillä, että että mä oon
miettinyt, kun tässä on kuitenkin kiinteistön mikä
segmentti tää on, niin tää voisi olla semmoinen voimalaitos
kiinteistö segmentti. Jos haluaa tällainen niinku
kiinteistön miehenä miettiä. Tai kiinteistön on sitten
muuttunut ja osin sitä pyöritellään siellä reippaasti
pienentyneiden kuntien tasolla ja osa sitten tota valtiotasolla
ja sitten valtio issakin on eroa että te toimitte globaalisti.
Eikö tässä niin kun kuitenkin lähdetä kuntien kaavoittamaan
alueen päälle esimerkiksi rakentamaan joko joko vaikka
tuuli ja aurinko bisnestä, niin sillä tavoin niin se on.
Se on tota samantyyppisten, mutta paljon pidempää kuin
kiinteistökehitys. Joo joo että on siinä toi
tosiaan samankaltaisuutta on on ja ja tota sitten tosiaan kun
toimitaan kansainvälisesti niin niin tai joka maassa on sitten
vähän vähän omat tavan tapansa toimia ja ja vähän erilaista.
Tahoa kenen kanssa asioida sitten siinä?
Kehitysvaiheessa. Esimerkiksi esimerkiksi iso
britanniassa, niin niin kuin se hanke saavuttaa tietyn
kokoluokan ja sitten se tulee jopa kansalliseksi.
Eli se käsitellään kansallisella tasolla, jolloin jolloin
prosessit on pidempi ja näin edelleen että osa tehdään
paikallisesti pienen alemmalla tasolla ja sitten kun mennään
tiettyyn megawatti kokoluokkaan niin niistä tulee kansallisesti
merkittäviä hankkeita ja siellä on niitä käsitellään paljon
niinku korkeimmissa elimissä niin sanotusti.
Joo jussi kun sä olet täällä viimeksi niin mä muistan tuli
paljon tämmöistä vähän skeptistä kin.
Kommenttia silloin ei ollut tuota ihan niin selvää, että nää
toimii. Nää uusivat energiat ja ja
sitten tota tuuli oli tavallaan jo aika vahva, mutta nyt on
tullut tosi paljon kapasiteettia lisää.
Aurinko tavallaan on niinku kehittynyt tästä niin tota
laitetaan tämmöinen vähän kriittisempi ääni on niinku
tämmöinen ylen artikkeli siitä että tota onko tää mennyt nyt
tää tuuli kapasiteetin rakentaminen vähän liian
pitkälle, että onko tässä niinku tuuli loppunut.
Projekteissa erittäin hyvä pointti.
On hyvin ajankohtainen kysymys, että kyllähän tässä on.
Me tuossa mietittiin, että miten tätä kuvaa ei sen kyllähän tää
on ihan. Klassinen niinku muna kana ilmiö
siinä mielessä, että että tilanne on se, että että me
tiedetään että on tulossa paljon lisää tuulivoimaa suomea.
Nyt tarvitaan nimenomaan sitten niitä investointeja sähkön
käyttäjiä lisää ja ja tota meillä on ilahduttava tilanne,
että tonilla oli tuosta hyvä esimerkki siitä, että pitää olla
edullista sähköä että tulee investointeja niin mainitsitko
siitä? Niin niin justiinsa olin tota
tuossa tässä lokakuun alussa tota wind finland tapahtumassa.
Siellä parin pariinkin otteeseen tuli esille että että tota että.
Me ollaan metsässä mukana, että kumpi siinä tulee tulee ekana
niin niin kyllä se mun mielestä aika hyvä hyvin.
Öö kuvasi sitä, että. Että se millä se ratkaistaan, se
matalat hinnat on on nimenomaan ne matalat hinnat ja ja sillä
sitten taas käytännössä tarkoitetaan sitä, että markkina
korjaa kyllä itseensä ja ja kun niitä investointeja.
Alkaa tulla ja kuulostaa ihan. Loogiselta jos miettii miettii
sijoittajan näkökulmasta niin niin niin tota kyllähän se on.
Mieluummin tulee semmoisia jossa eri vaihtoehtoja niin menee
sinne markkinaan missä missä on tota sitten kaikki.
Lähtökohdat hyvät eikä sille että.
Toivotaan, että sinne tulee nämä.
Lähtökohdat tai tarpeet täytetään, että.
Riittävästi on edullista sähköä. Tulevaisuudessa on tavallaan se
edellytys ja nyt sitä on ja nyt tarvitaan niitä.
Investointeja samaan verkkoon ja sitten menee ja nää verkot ihan
eri maissaan erilaisia että että Suomessa on nyt harvinaisen
vahva ja yksi yksinkertainen verkko kun on kaiken sama
systeemi hinta kaikilla. Mutta eikö näin niinku säätä
tuoda sitten näihin hankkeisiin sitten ihan erilaisia tuottoja
riskiprofiilia, että tavallaan missä maassa se on ja mitä
energiaa käyttää ja mihin loppukäyttöön ne menee.
Ei tarvitse mennä kuin ruotsiin, että siellä on niinku useampi
useampi markkina joka siinä toimii ja ja pitää aidosti
miettiä sitä, että se miten miten energia virtaa, miten
saadaan sähköä sitten sinne just sillä paikkakunnalle ja mihin
hintaan mihin investointiin ollaan tekemässä, että just
näin. Ja onko se hanke niin tota siinä
se teknologia tietysti tuo. Öö ja ja sijainti ja tavallaan
generointi kyky, mutta sitten tavallaan se sähkönkäyttö siinä
ympärillä. Niin tai ja ja nyt.
Eikö tähän on tullut vielä sen lisäksi uutena ulottuvuutena tai
että toivottaisi sitten tota mahdollisesti niinku venäjäkin
voisi tuottaa siihen tai jonkinlaista akkuteknologiaa.
Kumpaa uskotte enemmän niinku venyvää jakkuja.
No, tiedätkö tässä nyt esimerkiksi meillä on lähtenyt
nyt uusi bändi liikenteeseen ja siellä siellä niin kun tullaan
keskittymään huomattavankin paljon tässä vaiheessa jo
akkuihin ja vety on kuitenkin vielä tulevaisuutta, kun
puhutaan hanke kehityksestä. Ei vetoa monella tavalla
tulevaisuutta. Meillä on valtavasti niin kuin
käyttömuotoja ja käyttö käyttötapoja vedyllä, mutta että
se, että miten miten niitä hankkeita sitten houkutellaan ja
ja miten miten teollisuus ottaa sitten sitä sitä vihreää vetyä
niinku puhutaan käyttöön niin se on.
Se on niinku hyvä hyvä kysymys, tää on hyvä, tää on oikeastaan
just se esimerkki mistä tuossa aikaisemmin juteltiin, että me
tarvitaan niitä hyviä hyviä investointeja, johon sitten se
kaikki edullinen sähkö käytetään ja ja ja.
Se on hyvä. Hyvä esimerkki on nimenomaan tää
vihreä vihreä vety. On ja tossa tulee mieleen just
niinku akuista niin ne on toimii lyhyellä aikavälillä niinku
millisekunteja, sekunteja tunteja.
Mutta sitten kun puhutaan tästä pidemmästä varastoinnista niin
sitten tulee erilaista niinku. Vety on yksi vaihtoehto siellä.
Ja vedystä puhutaan hirveästi niinku energialähteenä, mutta
täytyy muistaa, että sitä käytetään niinku kaikessa
kemikaali teollisuudessa ja ihan ihan niinku merkittävästi, että
se on niin kun tärkeä. Jo tällä hetkellä se ei ole
mitään uutta, sitä tehdään jo paljon.
Mutta sitä tehdään tälleen fossiilisilla lähteellä, eli iso
osa sitä murrosta on nimenomaan se, että siitä tulee vihreämpää.
Päästötöntä se tehdään tuulella auringolla niin niin se on
niinku se tulevaisuus, sillä sillä puolella akut sinällään.
Jos jatkan vielä niin akut sinällään on jo aivan arkea
meidän niinku useammalla markkinalla, niin ne on jopa
niinku edellytys eli eli silloin kun tehdään aurinko tai
tuulivoimaa hanke kehitystä ja pyritään saamaan joku hanke
maaliin niin siellä täytyy olla italiassa esimerkiksi joillain
alueilla niin on on tärkeätä että siinä on mukana se.
Akku suunniteltu, eli se tulee osaksi sitä sitä tota
voimalaitosta. Kun itse olin tuolla portmanin
tilaisuudessa niin tämmöinen niinku korte oli SABN tätä tän
vihreän. Öö tuota teräksen
kehityspäällikkö ja se siinä sanoi, että oikeasti hän hänen
tiiminsä pitää päättää, että onko se raa raahe vai tota
ruotsin tehdas joka saa sen niin.
Kun vety ja suomalaisina me peukutetaan yllättäen.
Joo, ja siis se on niinku aivan niin kuin helvetillinen
kapasiteetti. Tota 7% suomen päästöistä meni.
Hoitui sitten sillä, että toivottavasti se nyt arpaa
menee, mutta tietysti omistus nyt meni ruotsiin, että tässä
nyt on vähän niinku oot sitten huonot, mutta kovasti se
vakuutteli että minkälaista tämmöistä niin kun paidasta ei
ole. Mutta siis tää on niinku
ääriesimerkki. Että jos ton tyypin hankkeet eli
vihreä tuota teräs menee läpi niin sittenhän se vedyn käyttö
on niinku mieletön ja nimenomaan siinä lähellä ja voisihan siihen
joku petsi tehdä että sitten siinä tavallaan rahan
ympäristössä sitten voisi voisi tuota.
Lisääntyä erilaisista hankkeet ja käyttö mahdollisesti.
Joo joo, mutta aikaisemminkin käytettiin niinku vähän
esimerkkiä, että niinku löytyy tota vaikka Kanadaa ja espanjaa
ja tämmöistä, että siis tää ei ole jälkeenkään niin kun tota
pelkästään suomessa missä te toimitte?
Joo ei maita. Maita tulee koko ajan lisää.
Ei ei ole kaikkien vielä tiedotettu kaan, mutta tänään
tänä vuonna tulee uusia markkinoita vielä eli eli
nimenomaan kansainvälinen fokus. Meillä meidän toiminnassa, että
Suomi on meillä pieni osa tätä tätä touhua.
Joo, miten toi siis ylipäätänsä siis kai ne on yhä siis tuuli ja
aurinko ne vaihtoehdot niin onko onko niissä tapahtunut jotain
kehitystä? No aika niinku isojakin eroja,
että ehkä voi sanoa näin, että että tota kansainvälinen
energiajärjestö IA on, on sitä toistanut, että aurinko on se
voittaja niinku kansainvälisesti ja sitten on maakohtaisia eroja,
eikö vaan? Eli eli suomihan on tunnetusti
niinku maatuu ylivoimassa esimerkiksi erittäin hyvä maa.
On luonnolliset olosuhteet on on siihen hyvät, mutta sitten
maailmanlaajuisesti. Kun katsoo niin niin tota viime
vuonnahan asennettiin 2 kertaa öö sen verran aurinkovoimaa kun
kaikkia muita uusiutuvia yhteensä että se on niin kuin
ihan merkittävästi isoin tota uusiutuvan energian
tuotantomuoto maailmanlaajuisesti.
Ja pieni eroja myös siinä sitten tapahtui, niin tuossahan oli
jonkin verran puhetta eikä niin kauan aikaan sitten niin oli.
Oli niinku tästä toimitusajoista niin sanotusti eli oli oli
toimitusketjuissa haasteita ja ja hinnat oli aika korkeat
paneeleilla. Niin tällä hetkellä tilanne on
se, että että paneelien hinnat on tullut niinku huomattavasti
alaisia on on on niinku hyvin kannattava ja kaprikset ei ole
ei. Olisikohan ne niinku viimeisen
10 vuoden aikana tullut yksi kymmenesosaan paneelien hinnat?
Karkeasti että. Ja vähän sama on tuolla
sähkönhinnan hinnalla, että tässä on tämmöinen yksi yksi
graafi teiltä niin tota just se edellisten jaksojen tavallaan
myllerrys ylöspäin, niin eikö se ole tasaantunut?
On tasaantunut huomattavasti kyllä, mutta että tasaantunut
korkeammalle tasolle kuin missä aiemmin kuitenkin.
Eli sähkönhinta. Niin ja pitkät ennusteet
näyttää, että kuitenkin ollaan korkeammalla kun missä missä
oltiin ennen tätä niin kun niin sanottua sähköisiä eli eli tota
siinä mielessä pitkän aikavälin investointinäkymät on hyvät.
Tässä kun katsoo näitä tota. Trendejä.
Mikä tässä on sitten tässä tota kysynnässä ja tarjonnassa täällä
energiapuolella, niin onko siellä sitten tota muuta kuin
toi tavallaan varastointi akku niinku loppukäytöstä tai
tuotannossa. No yksi semmoinen tosi
mielenkiintoinen asia, mikä mikä on niinku nostamassa nostamassa
tota niin päätään niin sanotusti niin on niin sanottu agri PV eli
agri ff eli tarkoittaa niinku maanviljelyyn liitettyä
aurinkovoimaa ja ja tota. Yksinkertaisesti kyseessä on se,
että että maanviljelys maan päälle asennetaan
aurinkopaneeleja ja ja tarkoittaa sitä, että siinä on
niinku voi olla monia hyötyjä tässä on.
Tässä on tutkimusta toki tehty, mutta suuressa laajuudessa niin
näitä alkaa nyt pikkuhiljaa tulemaan.
Eli eli me paneelit nostetaan niin ylhäälle maasta, että
siellä alla voidaan viljellä normaalisti ja ja yksi semmoinen
niinku hyöty. Siitä on muun muassa se, että
vesikattoa voidaan vähentää, eli kun haihtuminen on nyt tälläkin
hetkellä. Tätä no tota tän aikana taitaa
espanjassa olla joku yli 30 astetta edelleen lämmintä niin
sitä kosteutta haihtuu hirveästi ja maanviljelyssä tietenkin
olisi hyvä, että siellä ei se vesikatto vähenisi ja ja silloin
kun ne paneelit vähän varjostaa niin se voi olla tietyille
kasveille tosi hyvä ja se ja se pitää myös sitä kosteutta siellä
maassa eli sinne muodostuu tavallaan oma mikroilmasto sinne
sinne paneelien alle samaan voidaan niin kun sama.
Tässä mittakaavassa isommin tai pienemmin niin tehdä sitten myös
näiden näiden kasvihuoneiden kattojen päällä esimerkiksi.
Siinä on erilaisia ratkaisuja ja myös on joillekin esimerkiksi
lampaille tai voi olla laidunmaata.
Mikä mikä sitten? Tuo heille varjoa ja ja.
Sopivasti nurmikko. Kasvaa siellä alla ja.
Tälleen näin että. Juuri vain tämmöistä kerrostaloa
eli tota siellä on tää agraari kerros ja sitten on aurinko.
Kerrosta voi olla vielä tuuli kerros kin.
Sitten tuo siinä päälle käyttää saadaan periaatteessa lyhyesti.
Tota tai pienestä tilasta niinku kaikki irti ja kaikki huollot ja
tavallaan ihmiset jotka sinne tulee niin tota niin tavallaan
niille löytyy sitten puuhaa muutakin kuin vaan tota
puhdistaa tätä yksi pintaa. No ehkä sä voisit noita hybridi
hankkeista. Voitaisiin jotain niinku
yleisesti sanoa, että ilman sitä maanviljelys maata kin niin
tämmöistä hybridi hankkeet han on on niinku.
Jo arkea viittaatko tuuli tuuren?
Tuuli aurinko yhdistelmä käytännössä eli eli tota se
yhteys tavallaan kantaverkkoon on on yksi iso arvokas juttu ja
ja tuuli voi myös siksi vaatii paljon pinta alaa joka
tapauksessa ympärilleen. Niin se sen alle pystytään
laittamaan sitten aurinkopaneeli.
Ja niiden tuotanto profiilit on toimii kivasti, että silloin kun
paistaa aurinko niin niin tota voi olla että ei.
Ei tuule niin paljon ja päinvastoin että se niinku.
Ja sama juttu sitten myös niinku kesällä paistaa aurinko, eikö
vaan? Syksyllä talvella voi tulla
enemmän eli siinä on niinku monenlaista se 2 tavallakin
profiilit voi mätsätä. Joo, miten toi siis tota
tavallaan? Yhteiskunnan sähköistyminen niin
kun sähköautot tulee ja kuuntelin tän ilomäki tuota
elämänkerran. Kyllä varsinainen kaveri
silläkin löytyisi semmoisia aurinkotuoleja laitetaan tota
solarin katolle ja sitten tietysti teslat ja nää nää tota
paavo vaalit jossa kuluttaja tasolla täällä tota mutta eikö
isompi murros ole tuolla teollisuuden puolella että
tavallaan muutetaan? No se se on just näin että että
tota kaikki mikä voidaan sähköistää niin kannattaisi
sähköistää. Se olisi niinku se paras paras
polku tavallaan nytten tän uusiutuvan energian
hyödyntämiseen, että saataisiin kaikki irti siitä tavallaan
siirtymästä vihreästä siirtymästä eli fossiilisista
eroa on päästään öljystä ja kokonaan päästään, mutta
päästään pikkuhiljaa eroon sillä, että teollisuudessa
kaikki sähköistetään mitä pystytään ja ja ja
kotitalouksille mainitsit tuon teslan esimerkiksi niin eihän
teslan ei ole nyt ainoa vaan nyt on muiltakin.
Ja valmistajat tullut se kaksisuunta isuus eli eli kun
verkko pystyy myös ottamaan sähköä vastaan, niin sitten
muillakin valmistaja alkaa olla ja näitä autoja että akku sekä
ottaa että antaa virtaa niin niin tota PSA konsernilla
ainakin on tulossa tämmöisiä autoa.
Ja tuli mieleen tuossa noin että tota että kaikki sähköiset ja
mitä pystyy niin niin juurikin näin ja ja tota tää vety
siitähän on moneksi ja sitä pystyy monella tavalla
hyödyntää. Mutta mutta se on tällä hetkellä
varsinkin vielä. Vielä aika kallista.
Ja ennusteet on silleen, että. Kaksituhattakolmekymmentä se
alkaa olla. Kilpailukykyinen hinnaltaan,
mutta varsinkin tällä hetkellä se on, että kaikki minkä pystyy
tosiaan sähköistää, niin kannattaa.
Sähköistää ja ja sitten on. Joitain mitä ei pysty
sähköistämään niin ne on sitten. Sillä vedyllä pakko hoitaa ja.
Ja ja se tietysti halutaan muuttaa vihreäksi vedyksi niin
niin paljon kuin pystytään. Pystytään tuohon noista akku
varastojen kasvusta, niin täähän on aina huikeita huikeita nää
kasvut että. Kyllä joo eli eli
kaksikymmentäviisi prosenttia tämä keskimäärin vuosikasvu.
Niin se on aika aika hurjaa tonne kaksituhattakolmekymmentä
mennessä niin niin tota sitä sitä luokkaa.
Aika harvoja toimialoja löytyy jos se pystytään tommoisia
niinku vuosi vuosikausia näyttää tuommoista kasvua, että se on
iso iso muutos. Tavallaan siinä on varmaan sitä
skaalaa löytyy että tota vähän pieniä akkuja ja isoja ja niin
se on sitten eri teknologioita sitten tota vähän riippuu on.
Skaalassa no joo, ehkä ehkä tälleen yleistäen voi sanoa,
että siitä teknologiasta puhutaan aika paljon, mutta
kyllä ne käytännössä suurin osa on liittymä kkoja akkuja niinku
myös siellä teollisessa mittakaavassa.
Että meille meille meitä viisaammat meidän meidän
professorit on kertonut, että että kyllä ne kaikki on lopulta
toistaiseksi ollut vielä litiumakkujen, että niissä on
jotain pieniä muutoksia sitten siinä takissa.
Mutta mutta, litiumakut ne siellä on käytännössä taustalla
ja me puhutaan meidän maailmassa, niin se on aina
teollinen mittaluokka että puhutaan niinku megawatista ja
ja kymmenistä megawatista tai sadoista megawatista, että se on
se kokoluokka. Eurooppa niin kun tuo tuo
investointeja takaisin, niin tavallaan halutaan tukea myös
tän tän toimialan niinku muodostumista, koska se niinku
myös ruokkii uusia teollisuuden installaatioita.
Sitten tän vihreän teknologian ympärillä.
Mutta tota eikö aika hyvin. Tää siis tota vieläkin siis
saattaa olla silloin edellisen jakson aikana, varsinkin oli
hyvin paljon tämmöistä niinku ei tää oikein toimi muuta kuin
valtion tuella tää systeemi. Ei ei ole, ei ole kyllä
ollenkaan. Sitten aina kyllä tää on ihan
kaupallista toimintaa ja ja tota tukia ei, ei ei markkinoilla
enää hirveästi ole, että se se missä me nähdään tukia joista.
Pitää tavallaan olla niinku varovainen ei ja tästä ei.
Tää on niinku hirveän yleistä, mutta niin kyllähän meillä on
niinku näitä yleisiä kauppa kauppasodan niinku aineksia mitä
on ollut jenkkejä ja Kiinan välillä inflation reduction act
ja nää niin niin kyllähän ne vaikuttaa kanssa kanssa
kokonaisuuteen, että varmaan semmoista jonkinlaista
protektionismia ihan me nähdään nytten kun maailman palaset on
miten on. Varmasti tullaan.
Tullaan näkemään sitä, että jos miettii vaikka niinku
aurinkopaneeleita niin sehän aika lailla nytten on kaikki
kiinassa. Valmistetaan ja ja siellä oli
vahva vahva tota subven tointi kiinassa millä ne sitten sai sen
markkinan nytten tuulen osaltaan sitten vähän semmoista.
Taistelua. Parhaillaan, että siellä kiina
kiina. Vahvasti valtio siellä tukee
sitä teollisuutta ja sitten taas.
Euroopassa niin halutaan pitää. Kun ollaan vähän edellä tällä.
Hetkellä ehkä ehkä noissa niin. Saataisiin pidettyä se
teollisuus. Että mun mielestä oli joku
kolmesataatuhatta ihmistä tällä hetkellä.
Mitä tuuli voi voima teollisuus euroopassa työllistää, niin se
on ihan kuitenkin merkittävä määrä.
Ja ja tota jos kasvu. Jatkuu niin lisää tarvitaan.
Henkilöitä että että siinä on sellainen tietynlainen, että
mistä ne tullaan sitten tulevaisuudessa tilaamaan.
Mutta siis tässä on tämä palvelu elementti myös, vaikka niin kun
ne vastaukset sun muu menetettäisiin jonnekin ja
aurinkopaneelit ollaan osittain menetetty Kiinaan, niin sitten
tavallaan ne huollot ja asentamisesta on paikallista ja
siinä on jopa siis suomalaista osaamista tota sitten tällä
tällä puolella jota voidaan viedä ulkomaille.
Joo itse asiassa tota se onko tää elinkaari niin kun.
Ehkä kiinteistön puoleen kun verrataan niin tota siis tää.
Kun rakennetaan jotain energia tuota assetteja niin siinä on se
tontti komponentti ja ja sitten tota pitää varmaan miettiä se
että kuka sen ostaa ellei me niinku vaan hengellisesti
kriisiin että olisi jotain etuja ja sitten onko näitä tota?
Rakennellaan ko siihen tota moneen tasoon sitten jotain agri
tai tai tätä muita hybridi ratkaisuja niinku minkälainen
tää sijoitus profiili onko se niinku 5 vuotta vai 10?
Vuotta jos miettii näitä voimalaitoksia, niin ne on
varmaan. Törkeästi 40 vuotta missä
puhutaan se se eli elinkaari niitten niitten osalta.
Toki toki meillä on lyhyempi elinkaari meidän meidän tota
sijoitus ikkeissä oo, mutta sanotaan tuohon pitää
kommentoida vanhana kiinteistön miehenä, että on sinänsä ihan
mielenkiintoinen esimerkiksi tontti tontti puoli, että että
tavallaan se on niin kun tuolla perinteisellä kiinteistö
puolella sinun toimistoja tai asuntoja tai tai liiketilaa
muuta, niin sä haluat omistaa sen sen tota tontin
lähtökohtaisesti nähdään. Jäännösarvon paljon
tulevaisuutta ja arvoa. Sitten taas näissä uusiutuva
energia hankkeissa. Niin niin sitten taas ei
halutakaan niitä tontteja omistaa että se on.
Ei haluta sitä pääomaa niihin, koska on niin selkeä elinkaari
sillä laitoksella mikä milloin se sitten loppuu sen sen käyttö
niin niin tota ei sitten tarvitse sitä tontista miettiä,
että mitä sille tekee siinä vaiheessa, että se on sellainen
tietynlainen muutos minkä itse on pitänyt tehdä, mikä on aina
ollut se, että oma tontti on hyvä, mutta nyt se johonkin
vuokratontti on hyvä. Ja.
Joo joo ja se on tietysti vähän furby vai mikä se on se sana,
että tavallaan pystyt. Useita mahdollisia lokaatioita
on korpi, maata riittää ja ja sitten tavallaan ei tarvinnut
olla juuri se niinku keskustan lokaatio mikä location, location
location kiinteistö puolella. Joo, sekin on vähän muuttanut
muotoaan tässä näin, että mikä on hyvä sijainti.
Joo mutta tossa eikö tuohon sitten tule sen jäännösarvon
mahdollinen negatiivinen jäännösarvo jos se pitää niinku
jonkun purkaa niin se pitää ehkä sitten tota vähän veikata että
mikä se on se regulaatio siinä sitten tota jopa neljänkymmenen
vuoden päässä että. Tavallaan siinä niinku
mallinnuksissa huomioidaan sinne.
Jo jo tota. Varat miten se kustantaa ja
sittenhän noista pystyy tosi. Ison osan kierrättämään ja saada
ihan niin kuin rahaa niistä mitä siellä on materiaaleja, että
että se niin kuin kompensoi. Itse asiassa sitä purku
kustannuksia aika paljon se kierrättäminen sitten.
Ja sitten jos on hyvä. Lokaatio joko sulle tuulettaa ja
auringolle tai tai maanviljelyksen tai molemmille
kaikille, niin kyllähän siinä sitten kannattaa laittaa laittaa
sitten uudestaan uudella teknologialla sitten.
Näin jos luvataan. Ja siellä on just se se
verkkoyhteys on olemassa, se on se on.
Se on niinku tärkeää, että jos sieltä pystyy syöttämään sähköä
vielä silloin neljänkymmenen vuoden kuluttua, niin se voi
olla edelleen ihan arvokas arvokas sijainti, että ei se
sijainti siinä mielessä palaa. Tavallaan taas siellä cashew
cashew location niin että sulla on se yhteys sinne
kantaverkkoon. Just.
Se on siinä. Kanssa tärkein juttu se ei
katoa. Ja tää on pääsääntöisesti niinku
kansallista peliä, että vaikka löytyy suuri tota jännite
kaapeleita maiden välillä, niin niin kuitenkin pitää laskea
niinku paikallistuntemuksen päälle, että kun näitä hankkeita
rakentaa. No kyllä se siihen niinku
suuntautuu tietysti että että koko ajan.
Kehittää vahvasti. Suomen verkkoa, mikä on nyt jo
vahva? Mikä on tosi hyvä asia jos
miettii suomen mittakaavassa oo mutta kyllä siinä pitää katsoa
vaikka paljon eteenkinpäin. Että mihin mihin niitä uusia
viivoja vedetään, missä missä menee uudet suurin ja niiden
verkot että siellä ne parhaat paikat todennäköisesti.
On meidän mallihan on semmoinen, että kun me mennään uusille
markkinoille, meillä on aina paikallinen tiimi, että se
paikallinen tiimi tuntee sitten tässä sen sen sen kehityssuunnan
siellä. Ja mitä se verkko on
kehittymässä ja mille alueille kannattaa lähteä niinku
hankkeita etsimään niin se on. Se on meillä ehkä se mallin
erilaisuus joihinkin muihin. Ja on näissä sitten jonkin
verran maiden välistä liikettä, että nyt oli tuli.
Kiinnitin vaan huomiota että kun.
Ranska on nyt vähän saksan suhteen niskan päälle kun
saksalla on ollut tää kaasu ongelma ja sitten tosiaan ne
energi vedellä poisti ydinvoiman niin.
Sitten ranskalla puksuttaa tota ihanasti saatavasta ydinvoimalat
siitä vieressä niin tota ota tästä tuli muuten siis
edellisessä jaksossa tuli sitä että no joo joo maailma paras
paras paranee ja joo joo tää ehkä toimii jopa kaupallisesti
kin mutta tota eikö säätövoimaa kuitenkin ongelma niin onko se?
Onko se tavallaan se varmaan on vieläkin ongelma, mutta se
jotenkin otetaan aina edes hankkeessa huomioon.
No siinä on kanssa niinku taas maakohtaisia eroja että että
että pohjoismaissahan siis juttu on vesivoima eli eli norjalainen
vesivoima säädetään aika hyvin. Sitä meillä on ydinvoimaa
suomessa lisää että että tosi alueellisten alueellinen asia
sinällään, että miten se miten se hoituu.
On ja kyllä se niinku ydinvoima on tärkeä osa komponentti
kokonaisuudessa. Että jos olisi.
Pelkkää tuuli ja aurinkovoimaa niin.
Vaikeata olisi kyllä. Että, että että siinä mielessä
suomella on ihan ihan hyvä tilanne tällä hetkellä
verrattuna sitten saksaan. Missä sitten taas on vähän
erilainen tilanne? Mutta sitten ne akut ja
sähköautot kin jopa niin tavallaan tuo tietynlaisen niin
kun säätövoima elementin sitten siihen.
Pikkaisen ajaa ajan kanssa. Varmasti ja.
Mutta ei ei niinku kovin merkittävää, että se.
Että ne on niin isoja yksiköitä mistä puhutaan.
Ja sitten toi hintavaihtelut kun se nyt on sitten tasaantunut
alemmalle tasolle, mutta kuitenkin kannattavalle tasolle
niin tota varmaan toivottava siis tällainen hanke kehittäjien
puolelta, että se ei niinku ikinä menisi niinku ainakaan
negatiiviseksi se hinta ja niinku pysyisi sellainen
ennustettavalla tasolla jotenkin, mutta tota siihen
varmaan löytyy joku malli että se sitten jo aika isojakin
heiluntaa ja kestää ne mallit. No joo siis tuolla on muutamia
niinku toimijoita joilta ostetaan niitä pitkiä hinta
ennusteita ja niitä sekä niin. Hanke kehittäjät eli meidän
kaltaiset toimijat, että sitten energiainvestoinnit niinku
käyttää niin samoilla datoilla me mennään että yleensä
väännetään sitten jostain muista asioista, mutta hinta ennusteita
tehdään siis 30 40 vuodeksi ja ja niitä päivitetään usein.
Se joo ja jotenkin se mikä itse oon tässä.
Tällä puolella tai alalla vähän. Yllättänyt niin niin lyhyen
ennustaminen lyhyellä aikavälillä on niinku vaikeampaa
kuin pidemmällä aikavälillä. Mikä.
Sitten taas on vähän vähän. Ristiriidassa, mutta on siihen
omat omat. Loogiset selityksensä sitten,
että. Joo ja mulla oli vieraana toi
timo löyttyniemi, niin valtion eläkerahaston toimitusjohtaja
niin tota hän oli laskenut näitä systeemi kriisiä eli useita,
niin tavallaan se itse se energiakriisin nimenomaan
johdannais kriisi. Nää oli aika aika paha, että
siis siinä tavallaan oli. Se ominaisuus, että kun hinta
nousee paljon ylöspäin, niin se ei nyt laittaa paljon vakuuksia,
niin se tavallaan vakuuksien määrä oli niinku huomattava ja
ja ja sitten se tavallaan niinku yleensähän ajatellaan, että
niinku johdannaismarkkinoilla niinku pienentää sitä
volatiliteettia. Mutta tässä siis vähän oli
elementti että se ei oikein toiminut tuossa niinku.
Joo naa ei meidän meidän toimintaa siellä vaikuta.
Me ei olla siinä sähkönmyynti markkinat mitenkään mukana, kun
me tehdään hanke kehitystä niin mutta totta kai seurattava asia
kaikki kriisit pitää tietenkin toimialalla niinku seurata.
Mutta siis nimenomaan teidän te ootte siinä yhä siinä niin kun
alkumatkasta että niinku hanke kehitys portfolio tai
hyvälaatuisia, että sitten tavallaan siihen tulee joku joku
tota toteuttamaan sen. Ja sitten vielä tulee vielä
myöhemmin joku tulee operoimaan se sitten.
Joo eli eli me me tehdään niinku iso kasa paperia.
Ja ja se sillä paperilla on oikeus sitten rakentaa iso
aurinkotuuli voima tai tai niin kun akku akku kokonaisuus se on.
Se on se meidän vaihe. Eli siinä vaiheessa hypätään
pois kun tulee rakentaja ja kuokka lyödään maahan, niin me
ei olla enää mukana keskimäärin. Ja sekin ehkä yksi, mikä tuli
mieleen tuosta noin että niitä loppu loppupään omistajia sitten
että siellä on paljon sijoittajia.
Mutta sitten on myös myös tota tällaisia voisi sanoa
strategisia strategisia sijoittajia ja omistajia voi
olla jotain isoja yrityksiä, jolloin sitten vastuullisuus
tavoitteita. Tai muita niin niin niin tuota
ne on myös siellä niin kuin osto uolella.
Haluaa sitten varmistaa sen sen tuota uusiutuvan energian sähkön
saannin niin niin tuota siellä. On erilaisia.
Vaihtoehtoja minne sitten loppupäässä öö kenen taseeseen
se jää se laitos? Missä siis tarkoitan, että kun
jos on nytten vaikka rahoituskustannukset.
Noussut ja yhtälö sitten siellä. Loppupäässä on voinut vähän
heikentyä. Niin niin tota se jollekin voi
olla yhtälössä muita muita tota öö.
Tekijöitä jotka vaikuttaa. Myös siellä sen sen itse.
Tuoton lisäksi. Joo onko näissä siis tota just
olin pääomasijoitta? Koulutuksessa tai näistä tuota?
Ystävän tuota rahaston hoidon artikloista, niin onko tässä?
Onko tää osa sitä tematiikkaa? Että ehdottomasti joo, mä
Haluatko siitä? Tää on siis tota artikla tai
puhutaan EUN kestävän rahoituksen tota mukainen
artikla käsi rahasto mitä meillä on ja tuossa on ihan
mielenkiintoisia keskusteluja kun puhutaan on niin kuin
artikla tämä tuota ja ja artiklaa ja niistä.
Enää halua. Niin niistä tulee just näin.
Siinä tulee niinku erilaisia mielikuvia.
Kun saattaa ajatella. Heti, että se on varmasti
parempi ja se on tummemman vihreä.
Mutta sitten tota sitten taas kun miettii että mitä se sitten
tosiasiassa on tai sitooko se sun käsi ja minkä verran niin
niin itse itse tällä hetkellä on siinä käsityksessä säkin vielä
tulkinnat tässä ja sääntelyä oo tulkitaan tällä hetkellä, mutta
että niin kun käsi rahaston sä pystyt tekemään enemmän asioita
kehittää vaikka niinku. Ruskeasta vihreää ja ja ja.
Tehdä niinku niitä konkreettisia oo action pointteja.
Ja sitten taas siellä. Puolella niin niin niin.
Siellä on aika sidotut kädet. Ja ja se se ei ole niin kun.
Öö. Raportointi vastuu on isoja
hankkeita rajataan. Turhaan tulee, että että se niin
kuin jää hyviä mahdollisuuksia käyttämättä.
Mä näkisin näin. Joo samaa mieltä tota ehkä
tunnustan tässä nyt tätä vähän nolosti niin tota vuosi sitten
mä luulin että nää menee niinku ne artiklat yksi ysiin, mutta
tota sitten mulle paljastettiin että tää oli noin 6 kasi ja ysi
vissiin on ainoa totta mutta mutta tavallaan sen tässä
logiikka menee noin ylöspäin että näin.
Mut looginen tää kutonen kin siellä sitten niinku ja seiskaan
taas jotain. Muuta siinä välissä.
Onko seiska? Ei.
Kai. Kotona just niinku sanoo joo joo
mutta joo mä mä tota ajattelin että on tämmöinen vähän niinku
linerin skaala, mutta eipä näin. Mutta tosiaan niillä on ne ovat
tuota ihan erillisiä ja asiakokonaisuuksia sitten, mutta
saattoi vaan nyt menee vaan niinku tuossa järjestyksessä.
Kai alunperin tarkoitettu siihen niinku että joku rahasto saa
leiman, että se olisi jotenkin parempi kuin se käsi, että se on
vaan. Tarkoitus.
On erilainen, mutta se miten ihmismieli ja millä se mielikuva
siitä saa niin se tietysti ohjaa.
Sit ehkä se suurin syy sille että me ei olla ysi niin on
nimenomaan se, että kun me ei olla sinne loppuun asti.
Rakentamassa sitä niin niin se on se on.
Se on niinku se iso juttu siinä meidän meidän.
Määritelmä ja toki me niinku halutaan mahdollistaa se, että
sen pystyy siinä toteuttamaan loppuun asti, mutta me ei
pystytä takaamaan sitä, että se seuraavat tahot sen tekee sillä.
Tavalla. Just alkaako se täyttyä jos
ensimmäinen rahasto vai miten? On itse asiassa suljettu se
tosiaan ihan ihan tovi sitten ja noin seitsemänkymmenen miljoonan
kokoisena ja ja tota pipeline näyttää hyvälle ja nyt tää uusi
fani niin niin tota tää lähtee tekemään ensisijaisesti samoja
asioita eli aurinkoja. Tuulivoimaa, mutta sitten
erityisesti nyt akut tää agreb eli maanviljelyyn liitetty
sitten sitten tota niin aurinkoenergia ja sitten
tulevaisuudessa. Eli meillä ei ole vielä vety
hankkeita. Tällä hetkellä haluaisi
tietenkin sanoa, että nyt on valtava määrä kun sitä niin
paljon kohdistaa, mutta ei ole vielä, mutta se on sijoitus
avaruudessa. Just näin.
Tosin pitää sanoa, että kyllä siellä on tutkittu näitä viety
viety mahdollisuuksia, mutta. Vielä tavallista.
Joo siis tässä vedessä on siis tää vihreiden aste että että
laitetaan tähän nyt joku ja kun skaala niitä vihreitä projekteja
niin tota mutta on se kyllä jännä, että ei se aina siis
ossilla että se tuu mua vihreä nyt on kaikista loogisin niinku
hyvis ja ja sitten tota. Kun se lähtee ruse htamaan tai
vaaleihin vaan niin siellä siellä on nytten vaan kuraa,
että näissä pitää kyllä olla niinku asiantuntemusta erottaa
ne loppukäyttäjät ja onko niillä nyt oikeasti sitten sitä
vaikuttavuutta? Joo mutta toi on kiinnostava
kiinnostava tuota kulma missä te olette tuota bisnestä?
Ja tosiaan niin kuin hanke hanke portfoliossa se on sitten
hajautettua myös sitten niinku eikö teillä on niin kun onko se
nyt sitten kymmeniä hankkeita? Mikä se?
Menee joo että se koko pipeline on on niinku satoja, mutta me
tietyn me otetaan siihen mukaan vaan mitä me ilmoitetaan niin
meillä on 80 projektia tällä hetkellä jota jota työstetään
kansainvälisesti ja ja ja 8 eri maassa myös eli eli niinku iso
iso määrä hankkeita. Tää oletettavasti tota ykkös
rahaston niin kun kokemusta ja rakennetta ja tuota
ammattitaitoa voi sitten aika suoraan hyödyntää kakkosessa,
että. Joo, ja vielä selvennyksen
vuoksi, niin täähän on. Mehän on julkisuudessa ehkä oltu
nyt eniten varmaan tän korkean uusiutuvan energian rahaston
tiimoilta, mutta on jo kuudes meidän sijoitusinstrumenttien
niinku uusiutuvaa energiaa, että meillä on.
Meillä on ollut aikaisempiakin näitä näitä niin sanottuja ifk
rahoja vaihtoehtorahastojen, mutta sitten myös muita
sijoitusinstrumentteja. Ne on ollut sitten vaan kapealle
niinku sijoittaa joukolle. Joo, että tähän pääsee
instituutiot ja sitten tämmöiset niin sanotut edistyneet
varakkaat asiakkaat. Ja siis tota tää viimeksikin
puhuttiin tästä korkeasta, että siinä siinä tulee mulle mieleen
tämmöinen pohjalainen niinku meininki.
Mutta eikö niin että te suomalainen yhtiö kuitenkin?
Täysin suomalainen suomalaisten omistama omistama yhtiö ei ole
mitään kansainvälistä tota pääomasijoittajaa tässä mukana.
Mutta tää pohja on Pohjanmaa. Kuulemma on vaan satunnaista
sitten. Jos ollenkaan.
Sehän on satunnaista. Joo mutta joo.
Mutta ehkä tuosta vielä tuli mieleen.
Tuosta hajautuu ksesta että tota.
Öö nyt esimerkiksi suomessakin on uutisoitu että että länsi
suomessa niinku on kantaverkkoon täynnä ja ja on on niinku
haasteita siinä. Ja toki näitä samantyyppisiä
uutisia on muuallakin päin niinku minne minne mekin
sijoitetaan. Mutta että sitten kun just
miettii sitä hajautusta niin niin niin tota öö.
Jotenkin se on just se ilmainen lounas mitä itse täs tässä
näkee, että että siellä on niin kun jokaisessa maassa on omat
haasteensa ja. Hyvät puolet ja heikot puolet
siellä. Mutta sitten kun just tälleen
näin melkein 100 projektia öö eri eri puolella maailmaa, niin
niin se se niin kun luo ihan ihan sellaista mukavaa tunnetta
näin näin salkunhoitajana siihen, että.
On poistaa tavallaan se binary riski, eli silloin kun sinulla
on paljon rahaa. Yksi hankkeessa ja näihinhän
liittyy riskiä, eikö vaan? Tietenkin kaikkien hanke
kehitykseen voi mennä läpi enemmän läpi, niin tota me on
panostettu siihen niin, että tää on nimenomaan hajautettu salkku
ja tän paljon paljon hankkeita. Ja sitten tietenkin, että ne on
riittävän kannattavia. Sitten ne läpi menneet hankkeet
suhteessa sitten siihen mitä yksittäisiä sitten kaatuu, että
pikalaina näyttää hyvältä. Onko tällä puolella jotain
riskejä? Mitä te näette sitten tavallaan,
että ei varmaan nyt mitään uusia energiateknologia eita nyt ole
tiedossa, että on sinänsä niinku aika ankaralla reaalinen tota
universumi, mutta varmaan sitten se kysynnän rakentaminen voisi
olla niinku isoin, että tuleeko sinne tarpeeksi kysyntää.
Joo. Se kysyntä on yksi juttu.
Siitä ei pidä myöskään sitten toisaalta puhua liikaa, koska
koska tässä on käynnissä tää murros ei pidä unohtaa, että
meillä on. Meillä on on sitten green deal
tavoitteet tai mitä tahansa muita tavoitteita.
Me halutaan kaikki pariisin ilmastosopimuksen mukaan
menestyä kansoja ja se tarkoittaa sitä, että meidän
pitää luopua fossiilisesta energiasta.
Eli tässä on käynnissä myös tää niinku murros.
Eikö vaan että me siirrytään fossiilisista uusiutuviin, se on
tässä taustalla koko ajan ja sen lisäksi tulee uutta sähkön
kysyntää, että tässä on niinku. Tässä on parikin juttua, että se
se se ei pelkästään se se se tavallaan niinku kysyntä ole.
Siellä se veturi vaan myös se, että me korvataan jatkuvasti.
Meidän pitäisi ajaa alas niitä hiilivoimaloita, eikö vaan niin
sitä tehdäänkin. Toivottavasti niin tota samalla
tapahtuu tätä. Ja on nyt siis mulla oli
yllätys. Mä tuossa tota kutsuin tuon
baronan toimarin tuota vähän ilkikurisesti kun mielestä
saanut ne on saanut pikkaisen huonoa prosessia niin tota niin
niin kuinka isoja ne tavallaan ne niin kun tota terävä
lisäykset on mitkä tulee ihan yksinään.
Siitä tota että sähköistetään kotitaloudet, että eihän sen
päälle vielä teollisuus, että se ei ole niinku se tavallaan
niinku itsestään niinku se kysyntä vaan niinku aika
massiivinen. Ja ja tosiaan suomessa on hyvä
tilanne ja hyvä ennustamista. Kyky ja ja verkko on hyvä ja
siihen panostetaan, että jotenkin mä haluan uskoa, että
me tehdään täällä ihan viisaita päätöksiä suomen tasolla.
Ja samoin sitten näissä teidän kohdemaissa, mutta sanokaas
niistä nyt vielä että tota niinku mä mainitsin tuon kanada
ja espanjan mutta tota onko muita maita vielä?
No iso britannia on. Meillä tosi iso iso britannia
ruotsi SUOMI, eikö vaan? Että Etelä euroopassa ollaan.
Etelä euroopassa ollaan ja ja tota lisää lisää tässä piakkoin
sitten tiedotetaan. Kanssa on pelikokemusta löytyy.
Yhteydessä vielä sitä unohtaa. Se on itse asiassa paras
aurinkoenergia maa maailmassa, että siellä me oltiin ihan
ensimmäistä. Ja sitten siellä vielä
alkuperäiset viinirypäleet kiinnostaa sua.
Tää hyvä agrippa v mä oon sinne. Niin että hyvä juttu, mutta
teillä on vielä ihan omat asiantuntijat.
Löytyy siis tälle agri PV puoleksi löydy että tota ja
mahdollisesti voitaisiin kutsua nekin.
Kyllähän sitten tänne. Tätä mielellään mielellään.
Jes toni niin tossa rupesin vaan miettimään kun nyt ihmiset
kiinnittää huomiota tähän niin kun vähän erikois rahastojen
niin kun arvonmääritykseen ja tavallaan.
Tähän elinaikaan ja lunastukseen niin tota miten tää menee teillä
nää temati ikat tässä. Elikkä kun meillä on siis
suljettuja rahastoja. Eli ei ole.
Ei ole. Jatkuvasti auki merkinnöille ja
lunastuksen niin niin niin se ei ole oikeastaan öö.
En näe sitä ongelmana, että että jossain toisen tyyppisissä
rakenteissa sitten siinä tulee tietynlaista vaikea ennustaa
että tuleeko lunastuksista tai tai merkintöjä, mutta on sinänsä
aika stabiilia ja ja ja sitten myös jos miettii niinku että
mikä sen asetin arvo tässä kehitysvaiheessa on, niin niin
se ei myöskään niin kun helpota. Suuntaan.
Tai toiseen, koska suljetussa rahastossa.
Se se mikä kiinnostaa se loppuvaiheessa millä ne myydään
sitten, että se mitä tässä matkan.
Varrella sitten. Tapahtuu niin niin tota.
Tää on 5 vuoden fund eli by ja forget sinällään että sä et voi
lunastaa sen 5 vuoden aikana. Siellä on vielä 2 vuotta varattu
että jos jostain syystä olisi heikko markkinatilanne tai on
joku hanke joka myyminen kestää pidempään niin meillä on
myöskään pakotettu myymään niin sanottuun cersei että olisi
pakko myydä laitaan niin ei ei semmoista että 5 plus 2 että
henkisesti kannattaa suhtautua siihen että vähintään 5 vuoden
sijoitus. Ja tota ei ei ole huolta
tavallaan erikoissijoitusrahastojen
semmoisesta lunastusaika aallosta, mikä mikä nyt ehkä
jollain toimialoilla on ollut vähän esillä.
Ja sitten tosiaan tää ei ole ainakaan mun silmiin niin
syklinen toimiala tämmöinen tota infra tyyppinen että kunhan ne
niin kun osaatte sen hankkeen kehittää.
Hyvälaatuiset tilat voidaan myydä eteenpäin niinku sen
toteuttajalle niin se on sitten eri asia kun kun sitten
tämmöistä vähän tuuli isemmat toimialat.
Niin ja itse just näin, että nää ehkä menee vähän niinku myös eri
syklissä. Tämä uusiutuva energia alku kun
kun muut että että siellä on tuota mm.
Tietysti nämä tuota korot ja ja inflaatio niin niin toki nekin
voi vaikuttaa, mutta sitten tavallaan se se megatrendi.
Ja isot tarpeet siellä taustalla.
Ajaa niin voimakkaasti, että niitä investointeja halutaan
tehdä. Uusiutuvaa energiaa on pakkokin.
Tehdä. Että, että että kyllähän se niin
kuin vaikea nähdä, että sitä kysyntää ei olisi, kun.
Erilaisia esityksiä ja ja raportteja.
Lukenut niin niin tuota se on niin jäätävä määrä paljon siellä
on on tuota. Sähköntarve tulevaisuudessa,
että vaikka. Kaikki ei toteutuisikaan niin
niin tuota kyllä sitä paljon tarvitaan.
Niin ja sitten tavallaan se tavallaan ympäröivän
yhteiskunnan oikeastaan kaikkien etua, että siihen tulee tän
tyyppinen hanke hanke sitten niin tavallaan ei kukaan.
Tavallaan se otetaan nyt, vaikka se kiinteistömaailma niin oikein
ei ole kenenkään intressejä vastaan, että se menee tapahtuu
tapahtuu sitten. Ellei nyt sitten sattumalta ihan
omalle takapihalle tule sitten tota jättikokoinen tuulivoimala.
Mutta sitäkin vaikka se toki on. On on tota näitä, jotka
vastustavat. Sinänsä ymmärrän sitäkin puolta,
mutta mutta sitten tolleen niin kuin ehkä kansainvälisesti.
Nyt suomessa sitä on aika vähän sitä vastustusta ja on myös sen
puolesta siis uusiutuvan energian puolesta, että tietysti
uutisoinnissa se näkyy isommin se se vastustus, mutta että on
sen puolestakin. Niistä ei paljon puhuta, että me
ei meihin ole maanomistajat. Yhteydessä ja.
Kysyy siitä. Ei siitä kirjoitetaan paljon
vähemmän niitäkin on. Niin ja onhan tässä siis tota
tässä tuli vaan mieleen tässä tota turpeen puolesta.
Oltiin kovin huolissaan niin eikö voisi ajatella tän ne turve
tota plant sopii oikeastaan aika hyvin niinku tähän ja
mahdollisesti jopa niinku peltonen versioksi niin tuota
sitten tuota niin tavallaan täähän on niin kun ja sitten
tulee kunnalle tuloja niin aika aika hyvä hyvä saumaan tulee.
Niin kyllä siitä aika monipuolisesti pystyy niinku
erilaisiin paikkoihin esimerkiksi aurinkovoimaan
tekemään ja toki siellä voi olla jotain kustannuksia vähän
enemmän, mutta mutta tota että onko ne merkitty
merkityksellisissä määrässä isompia niin ei välttämättä ja
ja tota semmoisen niinku oliko se sitten hallitusohjelmassakin
tämmöinen jättömaa niin niin niin tota sinnehän sitä halutaan
suunnata ja ja tuota kyllähän. Noissa ylipäätänsä kaikki
kaikenlaisia mahdollisuuksia katsotaan läpi.
Mulla on ollut vieraana jussi lilja ja toni perätalo korkealta
ja me mennään nyt juttelemaan sähköautoista tonne sisäpiirin
puolelle. Nehän kasvaa kovasti ja meillä
on ainakin jonkinlaista sähköä kaikilla autoissa.