Hei, olen sami miettinen neuvottelija.
Käyn usein muidenkin ihmisten podcasteissa.
Tässä tapauksessa kävin mainiossa puheenaihe podcastissa
ja meitä isännöi rami kurimo keskustellaan tässä melkein
tunnin verran tero luoma niemisen taalerin.
Erittäin kokeneen hallituksen puheenjohtajan ja sijoittajan
kanssa aiheesta, miten miljonääri neuvottelee
miljonääri. Hän voi olla sekä
yksityishenkilö että myös jonkinlaisen rahaston tai
yhteenliittymän edustaja ja käydään sitten moninaisia
tasoja. Miten tää neuvottelu eroaa?
Ehkä tämmöisen neuvottelusta. Siinähän on tämmöisiä asioita
kuin valta sosiaalisuusperiaatteenllisuus.
Ja analyyttisuus, jotka sitten tämmöisellä varakkaalla
henkilöllä tai isoa rahassa edustalla tasolla on sitten ihan
eri asennossa kun. Tämmöisen keskiluokkaisen
yksityishenkilön neuvotteluissa. Mutta laitan tähän perään
pätkiä. Ollaan saatu lupa käyttää sitä
materiaalia, mutta kannattaa ilman muuta katsoa se kokonainen
lähes tunnin. Keskustelu mikä oli mun mielestä
oikein hyvälaatuista. Kiitoksia.
Kyllä neuvottelutilanteessa on rakennetaan myös draamaa.
Herra paratkoon ihmiset niinku ennen kun ne menee
kokoushuoneeseen takki auki niin keskustelisi vähän rooleista.
Joskushan neuvottelutilanteissa läikkyy yli hyvä ja paha
poliisi. Käytöstavat on aina kuitenkin se
perusta. Miten neuvotellaan kuin
miljonääri ja voiko neuvottelemalla tulla
miljonääriksi? Tänään puhutaan podcastissa
rahasta ja meillä on vieraana sami miettinen ja tero luoma.
Tervetuloa podcastiin. Tervetuloa, kiitos.
Mun nimeni on rami kurimo ja nyt ihan alkuun.
Esittelettekö vielä itsenne kerrotteko että mistä tulette ja
mitä teette? Joo mä oon sami miettinen ja mä
oon toista. Kertaa lauteilla täällä
aikaisemmin mä olin puhumassa tuosta miten raha toimii ja
miten kansainväliset rahajärjestelmät toimivat.
Tää on silleen jatkumoa. Olen investointipankkiiri
translink corporate finance. Joo mä oon tero luoma ja tulen
tampereelta. Oon päivätyökseni
pääomasijoittaja eli taaleri pääomarahastojen
sijoitusjohtaja. Oon sen myötä useimpien
kasvuyhtiöiden hallituksessa pääasiassa hallituksen
puheenjohtajana ja tänään ennen kaikkea tuon sen omistajan
näkökulman, koska omistajuus on mulle intohimoinen teema OK ja
te olette molemmat tästä aiheesta tai aiheen tiimoilta
kirjoittanut kirjan, niin kerrotteko vielä näistä
kirjoista, että vedetään vaikka huvikseen ristiin niin tulee
vähän ei, ei tarvitse kehua omaa kirjaa niin.
Aivan loistava kirja tero luoma osaava omistaja.
Mä itse asiassa tota kutsuin teron tonne pörssiklubin, joka
on mulle tuota tärkeä paikka sinne kirjakerhoon ja siellä oli
todella hieno porukka niinku menestyneitä myös miljonäärejä
kuuntelemassa tästä. Ja tää kirja itse asiassa kertoo
ensimmäistä kertaa suomessa omistamisesta akateemisella
tasolla, jota niinku toivoisi että olisi monessa muussakin
asiassa käsitelty ja omistaminen on on siis hyvin monimutkaista.
Yleensä se on välillistä että sä omistat vaikka yritystä tai
osakkeita ja koska se on välillistä niin sä joudut niin
kun ymmärtämään mikä ne rakenteet siellä taustalla on.
Hallitus. Yhtiökokous sitten nää yhtiön
johtoelimet ja tätähän me nähtiin jo tässä.
Esimerkiksi valtion omistaminen ei ole ihan helppoa.
Täällä on hyviä keskusteluja. Miten tää eri omistajatyypit
vaikuttavat tähän omistamisen prosessiin?
Erittäin hyvä kirja. Kiitos sami.
Joo, sami miettisen ja juhana torkin uusi neuvotteluvalta.
Tää on mulle yksi keskeisimpiä oppikirjoja siinä mielessä, että
että kun on työkseen pääomasijoittaja.
Ja ja teen ennen kaikkea paljon yrityskauppoja, niin niin olen
jatkuvasti erinäisissä neuvottelutilanteissa, on se
sitten yrityskauppa neuvottelua tai on se sitten.
Hallituksen sisällä tapahtuvaa neuvottelua tai mitä ikinä niin
niin tää kirja on antanut huomattavan paljon työkaluja
noihin tilanteisiin. Ja ja tän myötä niin niin tota
tuli tästä aiheesta myös kirjoitettua yksi kolumni, jossa
vähän muistelin erilaisia neuvottelutilanteita mitä mitä
vastaan on tullut ja ja ennen kaikkea niitä hyviä
neuvottelijoita ja ja huonoja neuvottelijoita mitä on matkan
varrella tullut kohdattua, mutta että että todella tärkeä työkalu
neuvotteluvinkkejä sisältävä kirja.
Täähän meni hyvin. Mutta siis se eihän me nyt tän
tämmöiseksi tota lässytäykseksi jaa että, että mitäs me ollaan
molemmat tampereelta ja siis mä oon tapparassa.
Tappara fani ja tapparaan niin kun pitkälti on rahoittanut yksi
suomalainen ei mikään miljonääri vaan miljardööri poju
zabludowicz se myös näkyy tuloksissa, että piirejä löytyy
sieltä hakametsänhar katosta. Onneksi on vielä enemmän niitä
vihreä tällä hetkellä, että se on kuitenkin se perusta tässä ja
ja tota jos katsotaan tän hetkisestä kuntopuntarin, niin
taitaa kuitenkin toi ilves olla siellä vielä ykkösenä, että
siinä mielessä niin onneksi asiat ovat hyvällä tolalla.
Raha ei tuo aina onnea ehkä ja nyt mennään sitten tähän
voitaisiin aloittaa vaikka neuvottelusta.
Ja siitä, että miten miten neuvotellaan, mitkä on tämmöisen
hyvän neuvottelun perustat miten pystytään neuvottelemaan
silleen, että lopputuloksesta tulee mitä sitten tän
lopputulokseksi tulee se mihin pyrkii.
Siis neuvottelu on ehkä johtamisen
asiantuntijaorganisaation johtamisen kanssa semmoisia
asioita, joita kukaan ei opi mistään muuta kuin ehkä
lähiesimiesiltaan ja ne on oppinut niitä asioita
lähiesimiesiltaan myös, jolloin on hyvin sattumanvaraista ja
itse asiassa ensimmäisistä pomoista.
Riippuvaa, että miten sä opit sekä johtamaan että
neuvottelemaan ja neuvottelun on sitten kuitenkin niinku
määrämuotoinen prosessi, jossa tavoitellaan sopimusta, yhteistä
tahtotilaa sopimuksen kautta ja siinä on oikeastaan 4 vipua ovat
valta analyyttisyys, sosiaalisuus ja
periaatteellisuus ja mä voisin näistä puhua kaikista hyvin
pitkään, mutta ehkä tässä näin niin kun jos haetaan niinku
rikkaan tai miljonäärin tai vaikutusvaltaisen organisaation
neuvottelukykyä, niin. Valtaan ylivoimaisesti tärkein
niistä sitten tämmöisessä organisaatiossa, koska jos sulla
on esimerkiksi resursseja kuten rahaa, niin sulla on
vapausasteita aivan eri lailla, kun jos sulla ei ole rahaa tai
resursseja ja se vaikuttaa hyvin paljon neuvotteluun, voidaan
ehkä vähän myöhemmin avata näitä 3 muuta käsitettä.
Joo mä suhtaudun ennen kaikkea neuvotteluun oppimisprosessina.
Se on elinikäinen oppimisprosessi ja ja kuten sami
sanoi, niin ne ensimmäiset esimiehet on siinä mielessä
tärkeätä esimerkkejä jolta saa sen.
Sen tietyn perustan siihen, että että millaisia on hyvät
neuvottelijat tai huonot neuvottelijat.
Että siinä mielessä mun mielestä koko ajan täytyy kehittää niitä
omia taitojaan neuvottelijana. Mitä neuvottelutilanteisiin
tulee niin niin ko. Kokemus tuo kyvyn tarkastella
sitä neuvottelutilannetta ja ja ennen kaikkea mä tarkastelen
oikeastaan 3 asiaa. Siinä yks on ihmiset osaa
tulkita sen tilanteen ihmisten kautta, että että ketkä tässä
nyt neuvottelupöydässä on ja mikä on se yhteinen yhteinen
tota päämäärä? Miksi tässä pöydässä ollaan,
mihin mihin pyritään, että se ihmisnäkökulma on on aina läsnä
ja se on tärkeä pitää mielessä. Sitten se toinen on se asioiden
kautta lähestyminen eli eli pidetään kirkkaana mielessä se,
että että että mitä ollaan tekemässä.
Mitä mitä ajetaan ja ottaa niin sanotusti asiat asioina sitten
viime kädessä. Ja sitten se kolmas näkökulma on
on sitten se prosessi, eli useimmiten jos puhutaan vaikka
yrityskaupoista niin niin noudattaa tiettyjä
prosessikaavioaa ja ja kun tuntee sen prosessikaavion että
näin nämä yleensä menevät niin niin silloin pystyy paljon
rauhallisemmin ja analyyttisemmin tilannetta
tulkitsemaan ja sitä kautta miettii sitä omaa
suhtautumistaan. Mielestä tässä oli aika hyvä
mitä sanoit toi niin kun uteliaisuus tai semmoinen niinku
jatkuva oppiminen niin niin voisiko sanoa niin että että
hyväksi? Neuvottelijaksi nimenomaan
tullaan oppimalla, että että harva on tai voisi kuvitella
että harva on varmaan niinku tässä seppä jo syntyessään
sitten, että en usko että on synnynnäistä huippu neuvottelija
olemassakaan eli eli totta kai niin kun tietyt kyvyt niin niin
esimerkiksi ihmissuhdetaidot ja muut on sellaisia että osa osa
on luonteisia piirteitä, mutta kuitenkin niin niin tähän
liittyy niin monta asiaa että että jatkuva oppimismatka joo me
varmaan itse asiassa neuvottelut taidot on paljon samaa kuin
esiintymistaidot. Että kannattaa altistaa itsensä
tilanteisiin, joissa pitää sitten julkista puhetta tai tai
muuten niin kun esiintyä ja sitä kautta hankkii sen kokemuksen ja
ja hyppään siihen kylmään veteen.
Niin yksi lailla neuvotteluissa niin niin kannattaa pyrkiä
neuvottelutilanteisiin ja ja hakea ja analysoida sitä omaa
itseään neuvottelijana. Mutta on siinä sitten tavallaan
ihan nyt, jos heittää pari nopeata arvokasta vinkkiä niin
vaikka se analyyttisyys niin. Maailma on täynnä semmoisia
ihmisiä, jotka luulee, että. Ei kannata toimia ensin kun
keskustellaan vaikka hinnasta tai siitä neuvoteltava paketista
ja tää on niinku ihan väärä tieto eli tota että ihan
tieteellisesti on todistettavissa että kannattaa
olla ensimmäinen joka ankkuroi hinnan mieluiten vähän
aggressiivisesti ankkuroidaan ensin ankkuroi sen uskottavasti
ja jos puhutaan hinnasta niin niin myös niin kun ei
pyöristetyt ja tätä on niinku aika vaikea toteuttaa koska se
luontainen riskin karttava suomalainen ehkä.
Jotenkin kuitenkin toivoo, että kun mä en tästä nyt ihan
tarkkaan tiedä miten tää menee, niin kyllä toi toinen varmaan
heittää sen hyvän. Tulen vielä tässä näin pikkaisen
tarkentaa, että mitä tää ankkurointi siis on eli
ankkurointi on psykologinen ja myös viestinnällinen tota
toimenpide jossa siis puhutaan vaikka hinnasta että olet
ostamassa. Helsingistä kämppää ja tai
myymästä kämppää. Ehkä helpompi selittää niin
päin. Ja jos sun alueella tiedät, että
keskimääräinen neliöhinta on 7000
kolmesataakaksikymmentäseitsemän euroa per neliö tän tyyppistä
asunnoista, jossa on parveke ja ovat kolmannessa kerroksessa ja
tämmöisellä layout niin niin sun on paljon helpompi mennä
sanomaan että tota 100 neliön kämppä on mun nähdäkseni jota mä
tässä myyn on. Tää hinta voisi olla noin. 700
neljäkymmentäviisituhatta perustuen alueen hintoihin,
jotka ovat sitten tämä entinen tämä neliöluku.
Koska taas sitten se jos sä et ankkuroida sitä itse, niin
sitten se toinen kaveri heittää että ne on.
Ehkä se on 6 ja puoli tonnia voisi mennä läpi ja sitten sä
joudut siitä kuudestasadasta viidessätoista kelaan sen sinne
ylös. Haluaisin muistuttaa, että
neuvottelutilanteet on aina tosiaan myös psykologisia
tilanteita ja ja se tunteiden rooli neuvottelutilanteissa.
Korostuu varsinkin tietyn tyylisissä neuvotteluissa.
Jos puhutaan esimerkiksi yrityskaupoista, jossa jossa
myyjätahona on yrittäjäomistaja, joka on myymässä elämäntyötään.
Niin niin on. On ne asiat kuten hinnat ja ja
muu prosessi on on omassa tekijassaan, mutta sitten
loppupeleissä tullaan siihen, että että että onko luottamusta
neuvotteluosapuolten välillä ja ainakin itse oon ollut usein
sellaisissa tilanteissa, että loppujen lopuksi sitten se
kauppa on kiteytynyt siihen, että että on osannut käsitellä
oikealla tavalla sitä myyjätärhoa usein tulee ennen
kaikkea kaupan loppu hetkellä niin tulee sellainen niin kun
psykologinen. Pelko myyjälle koska tulee tunne
siitä, että nyt ollaan tekemässä jotain lopullista, jolloin pitää
useimmiten osata käsitellä sitä sitä ihmistä ihmisenä ja hänen
niin kuin tunteitaan ja mahdollisia pelkotiloja ja sitä
kautta rakentaa sitä yhteistä ratkaisua eteenpäin.
Eli eli halusin korostaa sitä niinku tunteiden roolia ja sitä
tulkintaa. Tää oli.
Jakso puheenaiheen podcastista, jossa minä sami miettinen
neuvottelija. Ja tero luoma keskusteltiin
puheenaiheen rami kurimo kanssa. Kertokaa hei.
Laitanko mä tämmöisiä tiivistelmiä näissä muista
vierailuista, niin tää on useampiakin jatkossa.
Kiitoksia ja painakaa tota tilaus nappulaa hei.