No niin tervetuloa tänne neuvottelija kanavalle ja hyvät
joulut ja uudet vuodet kaikille kuulijoille katsojille.
Mulla on toista kertaa mauri kotamäki ja tuota olet finnveran
pääekonomisti. Aikaisemmin olit tuolla tota
keskuskauppakamarissa silloin kun tehtiin tää edellinen jakso.
Näin on kiva olla täällä taas. Joo se kannattaisi edelleen
jakso katsoa, mä vähän pakotin sut epämukavuusalueelle ehkä
puhumaan niinku vero joustoista sun muista, mutta eikö susta
löytyy vähän niinku mikroja. Euroa osaamista joo kyllä nyt
verojuttuja on tullut katseltua tästä näkökulmasta että että juu
juu puhutaan niistä vaan tulevaisuudessa lisää.
Eipä mitään. No mutta otetaan tässä nyt vähän
näitä isoja makrot teemoja tän niin kun jakson esikuvaa eli mä
kävin tuolla pörssipäivässä ylellä pasi kuoppamäen kanssa
tanskan pääekonomistin kanssa niin tota mä vähän toistan näitä
teemoja sillä niinku varauksella että et ole itse kuullut sitä
jaksoa niin tota tässä on mielenkiintoista kuulla miten sä
itse reagoit näihin niin niin ensimmäinen teema.
Mitä siellä käytiin? Käydäänpä nytkin.
Ne oli oli tota amerikan ja euroopan inflaatiokehitys ja
keskuspankki ohjauskorkokehitys. Niin mitäs tässä on nyt
tapahtunut? Viimeiset koronnostot on tehty.
Juu viimeiset koronnostot on tehty ja ja siis molemmat
keskuspankit ovat olleet voimakkaasti koronnosto
linjoilla tässä viime ajat ja ja ja nyt ja ovat nostaneet nolla
pilkku seitsemänkymmentäviisi prosenttiyksikköä monta kertaa
putkeen, kunnes nyt vain 0,5 prosenttiyksikköä ja sitten sekä
yhdysvalloissa että että euroopassa.
Tuli nousuun eli eli tavallaan koronnostot jatkuvat, mutta
hidastuvaa tahtia ja ja ja tota osin tää liittyy siihen, että
inflaatioluvut ovat lähteneet alaspäin, joten keskuspankit
alkaa vähän himmaamaan sitä sitä vauhtia ja ja miten mä itse
tulkitsen niin että ne ne niin kun ne on reaktiivisia että ne
ajattelee että no että nyt ei ole enää niin kriittistä tehdä
niitä jyrkkiä koronnostoja vaan tehdään nyt vähän pienempi ja
katsotaan. Että jatkuuko se inflaatio on
aleneminen ikään kuin siitäkin huolimatta ettei tehdä sitä 0,75
nostoa ja sitten taas kun tulee lisää dataa niin niin tota jos
jos inflaatio jatkaa alenemistaan niin
todennäköisesti ikään kun. Pitäydytään tällä matalammalla
koronnostot tahdilla sitten eikö vain?
Oikeastaan mun mielestä vain amerikan todistettu inflaatio on
lähtenyt laskuun. Eli tuota euroopassahan ollaan
niin kuin pari prosenttia. Jos noi karkealla pensselin
sanoo niinku jenkeissä olla 7% inflaatiossa kun karkealla
pensselillä euroopassa 10%, mutta ohjauskorot on itse
asiassa jenkkikorko on jopa 2% korkeampi kuin euroalueen korko,
että tää on niinku tietyllä tavalla me ollaan jälkijunassa
sekä koronnostoista ehkä sitten että inflaatio tota huipussa.
Euroopassa. Joo, näinhän se on.
Näinhän se just on, mutta että siltikin ikään kuin
lähitulevaisuuteen katsoen niin inflaation odotetaan alenevan
myös euroopassa niin niin että että se siinä on taustalla ja ja
hyvä pointti että no mitä nostit tuossa esiin oli se että että
että tässä on tätä korkoeroa, mutta että kun me mennään vielä
takaisin jonkin verran sinne inflaation alkuaikoihin niinku
viime vuoden puolelle ja alkuvuoden vuoteen nimenomaan
niin mun mielestä keskuspankit oli oli niin kun molemmat
sekäedi että EKP oli. Myöhässä kyllä, että
jälkiviisaus on helppoa, mutta mutta väitän, että jo silloin
olisi ollut syytä aloittaa koronnostot hieman aikaisemmassa
vaiheessa ja ja silloinhan me oltaisi jo nyt jo ehkä puoli
prosenttiyksikköä tai yksi prosenttiyksikön korkeammalla
koron tasolla ja ja ja tota se olisi ehkä helpompi tilanne
tässä vaiheessa, mutta että tämä sanottuna niin mun mielestä se
molempien keskuspankkien politiikka, vaikka se onkin sitä
kokoeroa siellä ja ja ja näin niin.
Niin tuota se on ihan OK tällä hetkellä.
Jos jos olisin itse valtias ja saisin itse päättää niin niin
olisin varmaan tehnyt samalla tavalla kyllä.
Eli eli mun mielestä on nyt viisasta vähän vähän niin kuin
himmata ja katsoa ja odottaa ja ja ja tarkkailla maailmaa.
Joo mä sanoin tai pyydettiin harvinaista ennustaa valtakunnan
mediassa mediassa noin vuosi sitten, niin mä sanoin, että
inflaatio kyllä nousee ja korot nousevat, mutta tota tämmöinen
viskaali dominanssi pitää tän ilmiön.
Kurissa niin näihin ei mun mielestä ole käynyt et me ollaan
menty tän niinku viskaalin dominanssiteorian ohi eli eli
tietyllä tavalla. Keskuspankit on sitten kuitenkin
nostanut korkoja siitä huolimatta, että se aiheuttaa
tuhoa kansallisvaltioiden velkataakan.
Juu juu todellakin ja se viskaali dominanssi eli eli
tavallaan että keskuspankit ottavat lainausmerkeissä liikaa
poliittisiin päättäjiin. Siis finanssipolitiikan
päättäjiä huomioon niin niin niin tota se ei ole ehkä
realisoitunut täysin. Kyllä se siellä taustalla koko
ajan on. Mut mutta tota aika
systemaattisesti. Mun mielestä sitä
inflaatiotavoitetta keskus kohti keskuspankit menee, että ehkä
niinku tää väline, jonka euroopan keskuspankki löi ikään
kuin tyhjästä nyt sitten minkä tarkoitus on pitää eri
euromaiden tuota noin nää valtioiden velkakirjojen korot
suhteellisen niinku lähellä toisiaan niin niin ehkä se on
jonkinnäköinen merkki viskaali dominanssi.
Vieläkin. Mutta mutta niin kun muuten niin
sitähän ei ole käytetty ja se ei ollut vielä relevantti niin
muuten niin niin aika aika niinku johdonmukaista mun
mielestä keskuspankeilta toistaiseksi.
Tosin tota mä teen tuon antti ronkaisen ja Jussi ahokkaan
jakson niin siinä siinä vähän katsottiin että kyllä ne on
noista EKPN pääoma avaimen ostoista vähän poikennut että
mun mielestä on pikkaisen niinku vilunkia vetänyt sen EKP eli
tota eli eli vähän siellä kun sitähän ei niinku kauheasti
raportoida niin tota ja tässähän on siis vaara että.
Ihan poliittisesti, vaikka ostettaisiin suosikkivaltioiden
bondeja ja myydään tätä inhokkivaltioiden bondeja, että
on tässä niinku kyllä tämmöinen poliittisen ohjailun niinku
väärä ainakin lähellä on on joo joo on on ei eikä siitä varmaan
ikinä pääse eroon että se on se on leivottuna jossain määrin
sinne systeemiin joka tapauksessa, mutta että suuri
kuva mun mielestä on ihan OK ja sitten taas tota tää finaali
dominanssin tota alkuperäinen koti eli japanin niin jopa
siellä on niinku tätä kuvattaessa niin tota avattu
avattu vähän siellä tota. Siellähän sekä lyhyet että
pitkät päät ja myös japanin keskuspankki ostaa myös
osakkeita, että siellä on kyllä todella fiscal dominanssia
ilmassa, että niin ne ne vähän vapautti sitä tota pitkän pään
korkokäyrä nousemaan ylöspäin, jotta se lähti heti nousemaan,
että kyllä tässä niinku tää vanha vanha doctor niin vähän
pettää. Joo no no toi on vahvasti
sanottu, mutta mutta tota noin näin joo kyllä kyllä nyt asioita
muuttuu selvästi ja japanissa siis siellä on vähän erilainen
systeemi. Kun muualla muutenkin, koska ne
niiden ikään kuin keskuspankki tavoittelee tätä niinku jeld
korvia. Siis tuotto käyrää valtion
velkakirjojen osalta niin niin niin tota niillä on snadisti
erilainen se politiikka kehikko joka tapauksessa mikä mun
mielestä japanissa on ollut kiinnostavaa, paitsi että se
koko maa on todella kiinnostavaa, koska se on niin
ihmeellinen verrattuna niinku länsimaihin tai eurooppaan ja
yhdysvaltoihin tai tän niinku korkojen ja kasvun osalta.
Mutta mutta kiinnostavaa on se, että että inflaatio on
sielläkin. Nyt lähtenyt niinku nousuun,
mikä tietysti on tämän tämän niinku japanin toimen niinku
taustalla, että että alkuvaiheessa se silloin viime
vuoden puolella siis alkuvuodesta niin.
Japanin inflaatio oli oli tota. No se lähti nolla sitten se
olisiko se ollut parin prosentin paikkeilla vähän aikaa ja sitten
se on nyt kiihtynyt lähestulkoon 4% mikä on on japanissa niinku
se on se on jo hurjaa vauhtia suorastaan siis.
Olisinko mä lukenut että 40 40 vuotinen huippukohta on
saavutettu? Nyt siellä 3,7% inflaatiolle
että että että tää on tää on tehty se konteksti että siellä
ollaan vähän eri eri maailmassa, mutta mutta niinku tämä
sanottuna niin niin kieltämättä että että japanin inflaatio
kiihtyy niin se tarkoittaa että jotain.
Hyvin. Ehkä suurtakin voi sanoa on on
tapahtunut ja ja ja se vaatii niitä miettimään näitä juttuja
uudestaan ja siellähän on tää risto murto kirjoitti tämmöisen
kirjan puuttuvat puoli miljoonaa.
Oletko muuten ehtinyt lukea sitä?
Itse en valitettavasti ole lukenut, on on tota.
Pistetään joulu joululomalle joo, mutta siinä käytiin tätä
demokraattista siirtymään läpi, että tota japanin on siinäkin
edelläkävi että siellä on varmaan puuttuvat 10 miljoonaa
eli tota se se tota maa maa on niin kuin tietyllä tavalla vähän
niinku rasistinen että se ei ole ottanut tota työperäistä
maahanmuuttoa. Juuri ollenkaan ja
humanitaarista sitäkin vähemmän ja ja ne on niinku tuota
sielläkin ehkä 10 vuotta ja muita etukäteen kokeillut tätä
vanhan niin väestön tuota. Taloutta joo näin näin on jo
jopa vähän enemmän kuin 10 vuotta sanoisin, mutta että ne
on edelläkävijöitä tässä väestön vanhenemisessa kyllä ja ja ja
kyllä se varmasti vaikuttaa siihen niitten kasvuympäristöön
ja ja myös korkoympäristöön sitä kautta, että että on erikoinen
talous ja sitä paitsi. Ja japanin keskuspankin
ongelmakaan jossain vaiheessa jos lyhyesti siihen vielä siis
palataan, niin niin oli se, että se omisti liikaa liikaa kamaa
japanin taloudessa, että se alkoi olemaan jo ongelma kun ne
omisti tyyliin niinku puolet japanin valtion velkakirjoista.
No eihän se siis kokonaisuuden kannalta ole niin kuin mikään
ongelma. Tase molemmat puolethän siinä on
julkisen talouden näkökulmasta, mutta että kuitenkin se alkoi
olemaan niinku hirveän paisunut se se se se keskuspankki ja ja
ja tota no katsotaan mitä nyt tapahtuu sitten.
Joo, ei se ole käsittääkseni vieraassa valuutassa
velkaantunut, että se on suvereeni valtio joka niinku
siinä mielessä tätä MT nopea ja noudattaa eli tota niin ikään
kuin se tota omassa valuutassa olisi velkaantunut niin tota
sulla ei ei tapahdu tota likviditeetti konkurssia tai
muita muita. Tavallaan ongelmia voi tapahtua
niinku inflaatiooituminen mutta tota ei ei tapahdu niinku rahan
loppumista niin näin no joo joo voi MM teen kyllä joo tai sitten
voi voi kyllä sanoa että ei se nyt ole erityisesti MT liittyvä
asia että tää on ihanominaisuus, niin just näin just näin että
että se ei tarkoita sitä ettei ongelmia voi tulla ja mun
mielestä tää MT yksi sanoma jos. Nopeasti siihen niin se MT niin
kun mun mielestä huonoja ja jopa jopa niinku vaarallinen juttu on
se, että he antavat ymmärtää että mä olisi ongelmatonta,
mutta että että vaikka tämä pitääkin paikkansa ikään kuin
määritelmällisesti, että että suvereeni maa jolloin oma
valuutta ja ja ja velkaomassa omassa valuutassa niin niin ei
voi niinku mennä konkurssiin. Kyllä näin mutta mutta se ei
tarkoita etteikö voisi tulla kaikenlaisia ongelmia itse
asiassa todennäköisesti tulee ongelmia jos jos et käyttäydy
päättäjänä kauhean järkevästi ja MT.
Vähän niin kuin sanoi, että no ei ei ei siitä nyt ongelmia tota
onnittelen itseäni. Mulla oli silloinen li
anderssonin talouspoliittinen neuvonantaja lauri holappa, niin
me molemmat sitten sanoi, että kyllä tässä niinku inflaatio
rajoite on ja siis siinä mielessä että tota on tota.
Kyllä mun mielestä kuuluu siihen teoriaan, mutta joo mutta
inflaation rajat sitten käytännössä se tarkoittaa, että
sittenpähän joudut rajoittaa rajoittaa sitä rahan määrää ja
jolloin sä joudut ottamaan hidastamaan velkaantumista, että
siinä mielessä se tota ei ole välttämättä niinku MTN
ominaisuus se tavallaan niinku. Velkaa velan jatkuva kasvu ja
siitä päästään tota ja pääministerimme sanna mari vähän
komppasi todetaan että nyt pitäisi ehkä tätä itsenäistä
keskuspankkipolitiikkaan haastaa, mutta pitäisi
kotimaissa maassa tota mehän ollaan nyt sitten otettu velkaa
aika paljon, mutta sitten taas. Toisaalta eikö työllisyysasteet
itse asiassa yllättävän hyvinkin ole pärjännyt?
Mistä se tässä on niinku kysymys?
Kyllä no ensinnäkin se on tosi hyvä kysymys, että mistä tässä
nyt on kysymys. Mutta, mutta vastauksena
kysymykseen, niin kyllä vähän niin, kun jopa kaikkein
yllätykseksi niin työllisyysaste nousee.
Nousee, nousee vaan ja nyt se alkaa olemaan jo ihan muutaman
prosenttiyksikön vajaa seitsemänkymmenenviiden
prosentin tasosta. Mikä on siis siis?
Todella pidettiin, että CN 2 on aika kova haaste ja nyt ollaan
niinku monta prosenttia yli just näin, että että todella hurjaa
hurjaa niin kun nousua koronan koronakriisin jälkeisiin toki
oli nousua ennen koronaa ja sitten tuli tuli sellainen
lyhytaikainen droppi ja sitten ollaan menty tosi nopeasti.
Taas taas ylöspäin. Mun mielestä se on.
No ensinnäkin se on hirveän positiivinen kehitys ja hieno
homma, mutta toki se seuraava kysymys on aina näin
talouspoliittisesti, kun kun pohditaan, että no mistäs tämä
nyt sitten johtuu? Ja ja mä itse oon ihan siis
silleen kuva. Kovasti piirrellyt vähän suomen
työllisyysasteita ja verrannut niitä muihin pohjoismaihin,
koska ne on ihan hyvin hyvin verrokkimaita ja ja tota mitä mä
tuossa itse asiassa mä laitan tähän kuvaan itse asiassa että
niin tota jos kuuntelette tätä niin näkyy videoversiossa ja ja
ja sitten siitä tota niin niin siitä nähdään.
Siinä on niin kun siinä kyseisessä kuvassa on niinku
sipilän kausi ja sitten on Marin rinteen kausi ja ja ja ja sitten
niinku näkyy se että sipilän kaudella.
Työllisyys kasvoi mukavasti, niin se kasvoi muissakin
pohjoismaissa mukavasti, varsinkin ne 2 viimeistä vuotta
siinä kyseisen hallituksen aikana, mutta mun mielestä
silmämääräisesti on aika selkeästi näköpiirissä se, että
että sipilän aikana jossain kohtaa se kasvu nopeutui
merkittävästi verrattuna muihin pohjoismaihin.
Yksi tulkinta tähän ei ei mikään niin kun lopullinen tulkinta,
mutta että on on se, että että jonkin näköisillä
politiikkatoimilla nyt oltaisiin kuitenkin saavutettu tämä.
Ikään kuin muita pohjoismaita nopeampi työllisyyden kasvu ja
ja näinhän sitten saavutettiin seitsemänkymmenenkahden
prosentin tavoiteraja. Silloin silloin tota sipilän
sipilän hallituksen aikana alaviitteen todettakoon, että
että että tätä aikanaan vähän tutkiskelin ja totesi, että noin
puolet olisi talouspoliittisista toimenpiteistä johtuvia ja ja
toinen puolisko olisi sitten niinku kaikkea muuta
maailmantalouden kasvua ja ja ja niin edespäin OK tää oli niinku
sipilän tota kauden stoori lyhyesti, mutta sitten kun
katsotaan. Istuvan hallituksen stooria
niin. Itse asiassa työllisyysaste on
kutakuinkin seurannut muita pohjoismaita, eli siellä ei ole
ikään kuin eroa. Toisin kuin sipilän kaudella
näytti olevan. Ja ja toki me voidaan nyt en
vedä niinku mitään lopullista johtopäätöstä tästä, mutta että
näin alustavan johtopäätös ehkä olisi se, että hallituksen
toimet ei ole ollut tässä niinkään keskiössä, vaan
pikemminkin sitten niinku maailmantalouden hyvä kehitys
vuonna 2000 kaksikymmentäyksi ja vielä tän vuoden ihan alussa ja.
Ja ja ja näin ja se olisi niinku vetänyt kaikki pohjoismaita
sitten tasaisesti ylöspäin, eli lopputulos summa summarum niin
niin molemmat sekä istuvat että edellinen hallitus hyvin ovat
nostattaneet tai heidän aikanaan työllisyys on noussut niinku
mukavasti, mutta ne syyt siellä taustalla niin ne ne ei
välttämättä ole ollut molemmissa pelkästään talouspoliittisia,
vaan just tällä kaikella muulla on ollut hirveän iso merkitys,
varsinkin nykyisen hallituksen aikana.
Mä voin tuon allekirjoittaa eli tota.
Ei nyt kiitellä tästäkään niin kun määräänsä enempää
vasemmistohallitusta, mutta toi tota siitä vaan pikku nyanssi ja
sitten taas katsotaan työttömyysastetta niin tota
jossa amerikassa se taitaa olla se pääkriteeri niin siellähän on
niinku puhutaan niin kun huomattavasti pienemmästä
työttömyysasteesta, mutta ilmeisesti meillä niinku tää
työvoiman niinku osallistumisaste on paljon
isompi kuin amerikassa jossa niinku on enemmän kotia eteen ja
muita muita tota työvoiman ulkopuolella olevia että siellä
itse asiassa tota. Joskus joskus tota tuntuu, että
mitataankohan me nyt ihan samoja asioita sitten maiden välillä.
Mutta siis jenkeissä on tiukka työvoima niille jotka sitten
haluaa osallistua työmarkkinoille ja ja se niinku
ruokkii. Kyllä sitä inflaatiota että joo
se on just näin. Työllisyysaste on
vertailukelpoinen molempien maiden suhteen siis OK.
Siinä on ikärajoitettu joista voi aina sitten vähän purnata
suuntaan tai toiseen sammuta että että työllisyys laskee.
Työllisyysaste lasketaan työlliset jaettuna populaatio ja
se siis on. Vertailukelpoinen työttömyysaste
ei ole ihan vertailukelpoinen, koska se lasketaan sillä
tavalla, että se on työttömät jaetulla työvoima.
Ja tosiaan niinku sanoit, työvoima voi sitten poiketa eri
maissa niin kun eri erinäköisistä syistä, mutta että
että tämä sanottuna niin vaikka suomen työllisyyskehitys on
ollut poikkeuksellisen suotuisaa, niin siitä huolimatta
meidän työttömyysaste on hädin tuskin tai no on se nyt jonkin
verran alle 7 mutta kuitenkin niin kun reippaasti kutosella
alkavalla luvuissa. Kun kun me katsotaan no
jenkeissä erilainen yhteiskunta, mutta siellä parhaimmillaan
ollaan alle niinku 3% niinku reippaastikin tai tai tanskassa
päästään aika matalille tasoille parhaimmillaan että että tää
heijastaa sitä suomen ikään kuin rakenteellista työttömyysastetta
ja sen korkea tasoa ja ja ja vaikka mä nyt eroaa
rakenteellisesti toisistaan niin mä en silti pidä tätä asiaa
niinku super hyvänä asiana suomen näkökulmasta vaan
katsoisi esimerkiksi tanskaan ja laitetaan tuohon yksi graafi.
Niin tosiaan tää pitkäaikaistyöttömyys niin.
Tehdään niinku tota laski tosi paljon sipilän aikana ja sitten
se niinku nousi tässä koronaer syistä tai muista tota ja mutta
se ei ole vielä niinku toipunut sipilän kauden alueella tasolle
tuota tän hallituksen aikana eli tota pitkäaikaistyöttömien
mobiilissa. Meillä on kyllä ongelmia
vieläkin. Joo näin se on ja ja se on
sellainen joka joka tapauksessa aika hitaasti sulaa pois, että
kerran kun se nousee niin niin se porukka tuppaa olemaan vähän
sellaista, mutta sitten tommoinen yksi graafi vielä niin
tota vähän vanhempien tota työllistyminen se on parantunut
huikeasti että onko täällä nyt nää eläkeputken.
Jatkettu katsottu vai onko niinku tota niin hyvä niinku
myyjän markkinat työvoimalla että kelpaa vähän vanhemmatkin.
Mä luulen että tän hallituksen siis joo työttömyysputket on nyt
katkottu, mutta kyllä ne vielä vaikuttaa siellä koska ne ne
menee niin kun tipoittain ja ne menee niinku vuosi ikäluokkien
mukaan ikään kuin katkeaa pois että että tavallaan siellä on
vielä sitä työttömyysputkea kyllä jäljellä, mutta mutta tota
se kuolee pois pitäisi niin kun ja lähitulevaisuudessa.
Sen sijaan mä mä sanoisin että yksi suurimmista.
Tekijöistä tällä hetkellä on eläkeuudistus ja se
kaksituhattaseitsemäntoista eläkeuudistus.
Niin sehän automaattisesti nostaa eläkeikiä, että
esimerkiksi viisikymmentäkahdeksan
syntyneellä kortilla eläkeikä on nyt kuusikymmentäneljä ja ja ja
kuusikymmentäkaksi syntyneillä kortillaan sitten
kuusikymmentäviisi ja ja ja näin ja se se ikään kuin
automaattisesti pidentää sitä työuraa sieltä päästä, niin mä
luulen että se se on hyvin merkittävä osa tätä
ikääntyneiden hyvää työllisyyskehitystä on se
muitakin juttuja. Tää ei ole niinku ainut
selittävä tekijä, mutta kuitenkin hyvin, hyvin hyvin
tärkeä tärkeä tekijä ja hyvä näin.
Joo, siellähän on nyt tota iso muutos tulee muhimaan niin kun
vaalivuodelle niin tuota on tää YEL yrittäjien eläkkeiden tuota
niin kun maksu. Osuuden kasvattamistayritys,
jossa yritetään tota saada. Nythän nyt tällä hetkellä monet
yrittäjät maksaa sen minimin riippumatta mikä heidän niinku
tota tavallaan yrittäjätulo on, koska se koetaan niin kuin
epäreiluksi tai tehottomaksi systeemiksi ja vaikka vaikka
siinä on samoja piirteitä kuin työllisiä, niin sieltä tulevat
rahat on huomattavasti pienempi status fiskaalisesti katsottuna
niinku valtio joutuu jo nyt subventoidaan käsittääkseni
luokkaa kolmellasadalla miljoonalla että sitä tota
maksutuloa eli tällainen näin niin kun jos valtio ei halua
olla tuota. Eläköityvien yrittäjien niinku
tuota sosiaali maksuautomaatti niin ne yrittää sitten saada
sinne vähän tota lisää pääomaa, mutta vaikealta näyttää.
Joo just näin ja yllin suhteen mielestä se yksi keskeinen syy
tässä perustelu on se että että yrittäjät alive vakuuttaa ja
sitten ikään kuin ulkopuoliset jotka eivät vakuuttivat jo vähän
housuissa että just näin mutta että mut oli hirveän niinku että
mitä te nyt halua alival muutatte että tää on hirveän
suuri niin kun ongelma ja ja sitten yrittää järjestöt tai
yrittäjät itse ei pitänyt sitä ehkä niin suurena ongelmana.
Kun kaikki muut sitten piti. No tässä on nyansseja.
Toki sosiaaliturva on myös sidottuna siihen siihen yksi
tuloon ja niin edespäin, mutta että että tota noin mä en mä en
tiedä. Mä en ole ihan varma mitä mä
ajattelen tästä uudistuksesta ja ja se mitä sanoit tästä
tehottomuudesta niin niin toki voidaan spekuloida meidän
eläkejärjestelmän tehottomuutta tai vähän laajemminkin että että
siellä on paljon korjattavaa vielä tässä vaiheessa.
Mun mielestä näissäkin on tärkeätä, että tiedät miten se
systeemi toimii. Vähän oli siis 13 vuotta lontoon
systeemissä jossa se on niinku käytännössä.
Vaan henkilökohtainen eläke tota sijoitusrahasto ja mä hyvin
tarkkaan pystyn jopa managerraamaan sen riskitasoa
tota hyvässä ja pahassa niin niin tota mutta sitten taas
näissä systeemeissä jotka on on enemmän niinku vakuutustyyppisiä
niin sen pitää vaan niinku tietää mitkä parametrit ajaa
sitä sun tulevaisuuden vakuuttamista tuolla on ajaa
niinku vähän varautua siihen mutta tota ei tää niinku mikään
tämmöinen. Välttämättä niinku reiluja
ennakoitava systeemiä, että se on mun mielestä vaan pitää
tietää miten se toimii. Just näin ja ja yölliset vielä
lyhyesti sen verran että että siinä mun mielestä tehtiin
suurin virhe silloin kun se perustettiin ja todettiin että
ei rahastoida mitään. Sehän on niin sanottu
jakojärjestelmä eli kaikki mitä nykyiset maksaa niin se menee
suoraan nykyiselle eläkeläisille ja siitä puuttuu kokonaan korkoa
korolle ilmiö silloin mikä olisi se rahastoinnin kautta tullut
työllinen puolella palkansaajilla kuitenkin
sellainen niin kun noin 1/4 on. On niinku rahastoitu ja vaikka
se on pääosin myös tällainen jakojärjestelmä, niin kuitenkin
siellä on vähän sitä tai niinku ihan merkittävässä määrin.
Mutta mutta pienempi osa sitä rahastoitu rahaa ja sieltä tulee
sitä korkoa korolle ilmiötä, mikä on helppo putin niinku
tehokasta, että sääli virhe tehtiin kymmeniä vuosia
takaperin sitä indiana saat takaisin eikä voi korjata.
Mutta mutta tässä nyt sitä ollaan.
Tää on tota muuten mä oon ruvennut piinaa teitä
ekonomisteja sillä että tota että mä olin töissä niin siellä
ne tekee musta aivan loistavia. Turvallisuusarviointeja niin
tota mä nyt tossa tota aalto yliopisto on perustettu itsekin
yritykseni translink corporate finance hieman tukisi, että sen
perustamista niin tota tutkimaan nimenomaan omistajuutta niin
niin tuota tätä ihan liian vähän puhutaan suomalaisten niin kuin
matalasta yksityis varallisuudesta ja sitä ihan
liikaa selitetään sillä, että meillä olisi niinku mukamas
työelä tyyppisissä järjestelmissä niinku
varastoituu enemmän rahaa kuin muissa.
Ja mä mä väitän että näin ei ole, mutta tota datalla on tämä
selviää eli mä oon tota oon tähän samuli mysliin niin kun
yhteyttä ja sovittiin että tästäkin katsotaan sitten jaksoa
ensi vuoden puolella. Erinomainen idea muuten
kannatetaan. Joo joo no mutta tosta jäi
sitten ehkä nyt sitten ensi vuoden maalaillut eli eli tota
pasi kuoppamäki dansken pääekonomisti oli juuri vetänyt
pakastaa heidän niin kun virallisen ennusteen -0,7%
suomelle BKT laskua kuulostaako? Noin niinku järkevältä
veikkaukselta. Vai osaako näistä sanoa mitään?
No ei ne vaikea näistä sanoa, mutta sanotaan että etumerkki
menee suurin piirtein oikein ja ja ja ja hyvä että se ei ole
kauhean iso se miinus, niin joo mä ostan tämän kyllä joo, mutta
sitten tota onhan siellä lähes varmaa että kotimainen kysyntä
tippuu, koska meillä on siis tota inflaatio.
Korissa löytyy tota euribor korkojen nousu todella iso 0 3
ja ja tota sitten energian hinnan nousu. 4 sentistä
kilowattitunti kolmeenkymmeneen senttiin tota kilowattituntia
jotain niin tota noita voisi vähän maistella tota nythän
tässä yritetään siloittaa taas veron tulevia niinku tuota
nettoveronmaksaja rahoilla eli lisävelkaantuminen tätä
sähköpostia ja katsoitko sä tota tätä hallituksen ehdotusta että
oliko siinä mun mielestä niinku hyviä lähtöjä vai onko tää taas
niinku yksi tehoton tulonsiirto olisi toi toi toi on niinku
vaikea kysymys suoraan sanottuna.
Sen takia, että tää on niin politisoitunut tässä vaiheessa
ja ja ja ikään kuin mä väittäisin ne tuli siellä mikä
tahansa hallitus tällä hetkellä puikoissa niin niin jotain olisi
tehtävä koska tää on niin koko kansaa niin kun koskettava
tällainen shokki. Mutta mutta tämä tämä sanottuna
niin niin mun mielestä tässä ollaan vähän edetty viime
aikoina, että että että aluksi miten mä ainakin tulkitsin niin
niin niin tuota oli hirveästi tällaisia toiveita tai tai
ehdotuksia siitä, että niinku annetaan vaan niinku rahaa
ihmisille ja ja. Vaan niinku tyyliin tuetaan
sähkönkäyttöä. Toisin sanoen niinku kasvatetaan
kysyntää entisestään. Mikä sähkön kysyntää.
Siis mikä olisi tosi mun mielestä omituista ja huonoa
politiikkaa sen takia, että koko tän kriisin juurisyy on se, että
meillä on liian vähän sähköä. Meillä on liian iso sähköinen
kysyntä suhteessa sähkön tarjontaan ja se tilanne ei mun
mielestä parane sillä ja aika monen muun ekonomistin mielestä
että tuetaan kysyntää. Päinvastoin se saattaa niinku
heikentää tilannetta. Ja ja sen takia mä vähän
kriittinen. Oon esimerkiksi tähän niinku
sähkön hintakattooon en en kategorisen kriittinen, koska
siellä on mahdollisuuksia tehdä se järkevällä tavalla ikään kuin
kompensoida oikealla tavalla sitä asiaa, jolloin se on niin
kun kestävissä ei mikään optimaalinen politiikka, mutta
se on niinku kestävissä, mutta tän hallituksen ehdotuksen
osalta nyt miten on tarkoitus kompensoida marras joulukuun
sähkönkulutusta, niin sehän on tällä hetkellä niinku ilmassa.
Että että kompensoidaanko nyt 50% siitä kulutuksesta vai 80%
siitä kulutuksesta tai jotenkin sähköyhtiöiden kautta
palautetaan kuluttajille ja ja ja ja näin se on tota.
Me ei tiedetä yksityiskohtia. Sen takia on tarkalleen ottaen
vaikka ei ottaa kantaa, mutta toinen asia missä ollaan menty
eteenpäin on mun mielestä se, että se sidotaan niinku jo
tapahtuneeseen kulutukseen, mikä tarkoittaa että että
kotitalouksilla on edelleen kannustin säästää sähköä
tulevaisuudessa. Ja tää on niin kun hyvä juttu
eli eli ei tule sitä tuetaan kysyntää ilmiötä ainakaan niin
voimakkaasti kuin mitä mitä muuten tulisi niin niin tälleen
ollaan menty menty eteenpäin. Onko se tehoton tukimuoto
keskiluokalta keskiluokalle tai tai niinku näin on.
Ilman muuta on että samaa rahan tässä jaetaan sitten tota
talouden sisällä että että että tylsä juttu, mutta että että
poliittisessa mielessä mä ymmärrän tän ihan ihan hyvin
kyllä että että kyllä kyllä tota kyllä varmasti poliitikkoja on
tarvinnut jotain tässä tässä tehdä, niin onhan tässä
likviditeetti. Niinku tosi heikoilla monella
kotitaloudella ja siinä mielessä sitten jos siitä tulee
maksuhäiriöitä tai avioeroja tai tai muuta tämmöistä, niin kyllä
siellä niinku ei joku joku tota suojaava vaikutus.
Mutta jotenkin vaan tuntuu että taas vasemmistohallitus heitti
rahaa ongelman päälle ja musta joo kyllä kyllä näin se niin kun
on. Tosin mulla on itsellä sellainen
tuntuma että poliitikot laidasta laitaan ainakin monessa maassa,
niin kyllä se niitten ensimmäinen sellainen niin
selkärangasta tuleva tuleva responssi kaikkeen on se että
no. Heitetään rahaa sinne sinne
tänne tuonne ja valtio ratkaisee, että ehkä
vasemmistohallituksen se tekee sitä hieman enemmän kuin
oikeistohallituksen. Näin näin keskimäärin, mutta
että, että valitettavasti ei, ei oikeistohallituksenkaan tässä
mitenkään putipul muusia ole, että että kyllä se niin kun
rahaa sinne tänne on myös heillä usein varmaan siis tehokkain
tähän olisi, että valtio laittaisi 100 miljoonaa tota
niinku extra pikaista tota pumppuemonttia sinne niinku
Olkiluoto kolmoseen ja tota sillä saataisiin niinku
kaikesta. Nopeammin se tota tarjonta käyrä
sitten tota ylös ylös sitten hintoja alas sitten.
Joo joo näin on mutta että että joo, kallistahan tästä joka
tapauksessa tulee, että se se on ihan selvä, mutta jälleen kerran
sama raha kiertää täällä niinku sisällä niin kun kansantalouden
sisällä, että että ilmeisesti nyt jälleen kerran
yksityiskohdat ei ole meidän tiedossa tässä vaiheessa kun
tätä nauhoitetaan, mutta ilmeisesti se on tää windfall
vero millä sitten rahoitetaan nää nää niin kun tukitoimet.
Jääkö se nyt nettona sitten plussalla vai miinuksella niin
niin me ei tässä vaiheessa. Vielä tiedetä, mutta että
varmistetaan vähän ihmisten ja yritysten tota noin nää
päätöksiä näillä erinäköisillä tuki ja vero vero muodolla ja
sitten jaetaan sitä rahaa rahaa niinku eteenpäin niin sitä se
on. Onneksi päästiin nyt.
Uniperista eroa, että se kauppa on toteutettu, että tätä ei
tarvitse sitten saksalaisten sähkö ja kaasulaskuja maksaa
näin, että jotain hyvää. No sitten yksi jäi vielä
tämmöinen tota tämmöinen niinku mörkö tässä ihan vuoden lopussa
on toi tuota kiina eli eli tota sinnehän tuli.
Xi Jinping tota tota sai kolmannen kauden ja ja hänellä
on sitten ollut ilmeisesti henkilökohtainen kunnia asia.
Eli tota tämmöinen zero covid politiikka niin nyt näyttäisi
olevan vähän merkkejä että siitä ollaan luopumasta.
Niin tota jonkun muut länsimaat on tavallaan.
Mulla käy oikeastaan kukaan. Kukaan niinku jonka mä tunnen
niinku moneen kuukauteen jaksanut puhua mitään koronasta,
että että lähinnä niinku sillä, että jos on vähän pahempi
flunssa niin sitten otetaan se koronatesti, että oliko hänellä
nyt sitä ja sitten se on vähän niinku randomi että oliko se,
että ei oikein väliä että tavallaan se omikronin tuntuu jo
niin niinku niin kausi flunssalta, mutta niinku nythän
Kiinalle tää tulee niinku täysiä housuun todennäköisesti niin se
voi tulla aika aika niinku onko toi kiinan tavallaan
logistiikkaketju meneeköhän se nyt tuosta sitten ihan jotenkin
taas uusiksi. Hyvä kysymys.
Se on jo kertaalleen mennyt aikalailla uusiksi ja ja ei ole
tainnut oikein palautua missään vaiheessa takaisin niinku pre
corona tai siis edes lähelle niin kuin ennen koronaa olevaa
aikaa. Aa en en en tiedä aika surkeat
politiikkaa mun mielestä kiinassa tän tän osalta jo
lähtökohtaisesti siitä, että mun mun käsittääkseni kiina ei ole
ollut valmis hyödyntämään esimerkiksi länsimaisia
rokotteita sen takia, että ne ovat länsimaisia ja sen takia ne
ei ole pystynyt niinku rokottamaan väestöään
riittävästi ja ja siinä vaiheessa sitten kun tästä nolla
koronapolitiikasta luovutaan niin ei ehkä ihme että sitten
tulee enemmän kustannuksia kun vaikka länsimaissa jossa
rokotekattavuus on ollut kuitenkin korkeampi että että
sinänsä niin kun. Ihmeellistä, mutta että sopii
kiinan linjaan mitä tässä nyt on ollut näköpiirissä jo vähän
kauemmin niin niin tota sopii ihan ihan hyvin.
Tämä ei ei niin kuin yllätä ja ja toisaalta olihan se.
Näin jyrkkä nollakorolla koronalinja sanotaan kiinan
ulkopuolisesta tarkkailijoista ainakin niin niin vähän
kummallisesti. Ehkä jo alunperinkin, että niin
kun ei olisi tarvinnut välttämättä lähteä niinku sinne
sille linjalle, mutta että sitten taas tullaan
jonkinnäköinen poliittinen uskottavuuskysymys jossain kohta
täällä kiinan tota yksinkertaiselle puolueelle niin
niin niin sitten ollaan menty tällä tavalla ja ei ei ei siitä
sen enempää tyyppisesti ja mulla on tota.
Nyt kun tuolta mulle sanoi, että se on ollut niinku kätevä
tämmöinen niin kuin totalitarismitesti, että
tavallaan pakote katsotaan kuinka hyvin jengi sietää sitä,
että niitä pistätte, siirrellään vaikka johonkin korona
laitoksiin ja pakotetaan tekemään joka päivä koronatestit
ja muuta niin katsotaan ne ilmeisesti siinäkin löytänyt
sitten rajat, että niinku jengi jengi lähti vähän kadulle että
samoin toi Iranissa on vähän kansannousua miten toi niinku
poliittinen ympäristö tietysti ukraina venäjä sota.
Moninapainen maailma intia vähän leijuu siellä tota länsiblogin
ja. Venäjä kiinan välissä sitten
että tota onko tässä niinku maailman kaupalle jotain jotain
tota kierrepalloja nyt tulossa? No kyllä mä itse asiassa luulen
että on tulossa. Ei pelkästään tää epävarmuus
mikä liittyy globaaliin politiikkaan laajemminkin ja ja
ehkä just no nimenomaan henkilöityy lainausmerkeissä
Kiinaan, mutta aika paljon nyt puhutaan ja yritykset on puhunut
ner sharing tuodaan tuodaan niin kun tuodaan tuodaan tuotantoa
takaisin omaan maahan tai länsimaihin nyt ylipäätänsä niin
kyllä se tulee vaikuttamaan. Niinku kauppavirtojen
globaalisti ja samaan aikaan kiinassa kuitenkin koko ajan
kustannukset on noussut. Kiina ei ole enää sellainen
samanlainen maailman tehdas, mitä se oli vielä 10 tai 20
vuotta sitten, vaan jälleen se se valmistava teollisuuskin
lähtee sieltä sitten pikkuhiljaa niin kun lähimaihin tai tai niin
kun matalamman tulotason maihin. Että kyllä tässä varmasti tulee
muutoksia. Ja ja itse asiassa nyt vielä
tästä kiina kiina puolesta niin niin mulla on ollut tässä jonkin
aikaa jo tällainen analogia neuvostoliittoon kiinan osalta
tää on vähän pidemmän pitemmän aikavälin ajatus, mutta ja ja
enkä nyt varmaan jollain viisaammalta on tai ajatus ollut
jo ajat sitten, mutta mutta tota kuitenkin niin niin
neuvostoliitto siis toisen maailmansodan jälkeen kasvoi
kohtalaisen mukavastikin ja sehän oli sitten monelle toi
optimismia että tää suunnitelmatalous.
Toimii ja ja ja niin edespäin, mutta että se kasvoi sen takia
että se pystyy luomaan. Siis se rakensi pääomaa, se
rakensi koneita ja laitteita ajaa infraa ja näin edespäin ja
ja ja tällaiseen toimintaan. Tällainen suunnitelmatalous
pystyy ihan kohtalaisesti ehkä vähän varastaa teknologiaa
ulkomailta, että pääsee sinne lähemmäs tätä teknologian niin
kuin fonttieria ja ja ja ja näin ja ja siinä vaiheessa kun kun
neuvostoliitto pääsi lähelle ikään kun tätä teknologista
rajaa sillä tavalla, että pitäisi alkaa itse kehittää
tuotteita, niinku. Sekä kuluttajatuotteita, mutta
ylipäätänsä innovaatioita ja ja ja näin, niin siinä vaiheessa
tuli se niinku totaalinen seinä vastaan ja ja ja ja ja kasvu
tyrehtyi ja ja sieltä alkoi menee huonosti ja ja varmasti
oli muitakin tekijöitä, mutta tää oli yksi hyvin merkittävä
tekijä. Mun mielestä kiina on vähän
samantyyppisessä tilanteessa. No aika pitkään pärjännyt
olemalla niinku tällaisen bulkkituotteen valmistaja tai
tai tällaisten niin kun halpojen kuluttajatuotteiden valmistaja
ne on varastanut teknologiaa länsimailta ihan surutta no.
Ehkä hyödyntää. On oikeampi sana, että ne on
hyödyntänyt teknologiaa, mutta myös osin osin ihan varastanut
teknologiaa länsimailta. Nyt tän osalta jälleen kerran
alkaa tulemaan seinä pikkuhiljaa vastaan, että ne on saavuttanut
sellaisen elintason, että niitten pitäisi alkaa itse
enenevissä määrin kehittää sitä teknologiaa kehittää kehittää
niin kun tuotteita ne pystyy johonkin pisteeseen asti sitä
tekemään ja nimikoimaan tällaista kapitalistista niinku
demokraattista valtiota, mutta se on kuitenkin lopulta.
Suunnitelmatalous niin se se on tehottomampaa kun länsimaissa ja
sen takia jotenkin mun mun tuntuma on se, että vääjäämättä
ne tulee pikkuhiljaa törmäämään niin kun vaikeutta ne tulee
näkemään vaikeuksia ja se talouskasvu tulee tästä syystä
hidastumaan ja ja mä luulen että me nähdään nyt tätä talouskasvun
hidastumista ihan pelkästään tästä syystä ja kun me mennään
pidemmälle tulevaisuuteen tästä niin talouskasvu tulee
entisestään hidastumaan ja mä ainakin oon tulkitsevan niin
että. Että Kiinan.
Hallinto niin niin se ei todellakaan ole hellittämässä
tästä niin kun suunnitelmatalouden niin kun
näistä säännöistä vaan päinvastoin se tulee
tiukentamaan tulevaisuudessa sekä yritysten että ihmisten
valvontaa ja ja ja ja jälleen kerran se se vahvistaa tätä tätä
kierrettä tulevaisuudessa. Eli eli on vähän pessimistinen
niinku tän kuulostaa ihan uskottavalta kelalta ja tuosta
tuli vaan mieleen takauman jakso.
Käytiin tota tämmöinen niinkupankki, saatiin kehitys
myös tuon rinnalla läpi että niinku siellä.
Neuvostoliitossa oli myös gospel eli tätä keskuspankkia, joka
siis käytännössä oli myös liikepankki.
Eli se allokoi myös sen niinku vieraan pääoman siinä
yhteiskunnassa niin tota sitten se vielä niinku kiihdytti tätä
systeemiä ja kiinassa pankkijärjestelmä on hieman
enemmän hajautettu, että siellä on niinku mikromaksuja ja
tavallaan löytyy tämmöistä tota niinku lähimaksuteknologiaa sun
muuta että se se tota niinku ehkä ehkä pikkaisen on niinku
paremmassa kunnossa se niinku tavallaan hajauttaminen kuin
sitten tässä monoliitti neuvostoliitossa.
Näin se on, kiina pääsee täällä se se on, me ollaan
teknologisesti eri ajassa. Kun mitä neuvostoliitto on, että
se voi toki olla aika ratkaisevakin jossain kohtia,
mutta sitten samaan aikaan kiina tällä niin kun keskus
suunnittelulla rakentaa niitä kaupunkeja ja sinne tänne ja ja
tekee tällaisia niinku vähän hulluja juttuja mitkä ei täytä
markkinatalouden perusteita niin niin se se ei voi olla mitään
muuta kuin hirveän tehotonta ja ei tosiaan suunnitelmataloutta
ja tosiaan. Ja kyllä siellä itse
rahajärjestelmästä tehdään tota tämmöinen keskuspankin
digitaalirahaavetoinen että kyllä sinne tuodaan vähintäänkin
keskuspankin signaali kyttäys signaali.
Sinne mukaan, vaikka muodollisesti annetaankin
porukan tehdä päätöksiä, mutta kyllä siellä sitten isoveli
tulee jyrää niitä sitten jos tota siellä punainen liikaa.
Itse asiassa tuosta voisi ottaa vielä viimeisen kelan niin nyt
finnveralla ja muutenkin niin varmaan näet nää vähän näitä
rahoitusolosuhteita niin se mua huolettaa että kun toi korko on
noussut 0 3 niinku euriborissa niinku niin niin tota se ei olla
voi olla näkymättä myös niinku liikepankkien rahoituksessa ja
asuntokuplaakin vähän niinku näkee että niinku ainakin
asuntolainojen. Nostoasteet on laskenut tosi
paljon, niin tavallaan olisiko toi semmoinen vähän huoli kimppu
missä mikä on syytä ottaa tosissaan suomessakin?
No kyllä se on, kyllä se on huoli kimppu.
Joo tämä sanottuna me niinku mun käsitys on että me lähdetään
ihan hyvästä tilanteesta kuitenkin, että meillä jos
mietitään vaikka PK yrityksiä niin niin ne tällaiset
rahoitusrajoitteet ei ole hirveän suuria verrattuna niin
kuin verrokkimaihin tai eurooppaan vaikka laajemmin eli
eli sillä tavalla. Tää on niin kun hallittavissa
oleva tilanne korot nousee valtavasti.
Se on toki iso kustannus tshekki yritykselle, mutta sitten
toisaalta mietitään, että jos. Jos korkotaso nousee sieltä
reilusta nolla plus preemiota päälle sinne 3 4 plus premio
päälle niin niin se on kyllä teoriassa sellainen taso vielä
mihin yritysten olisi pitänyt varautua ja myös pankkien
lainojen myöntäjänä olisi niinku omalta osaltaan pitänyt tää niin
kun niin kun varmuus tsekata että että asiat on kunnossa
niinku toki meilläkin finnvera on oma oma vastuumme tässä
asiassa ja että että sillä tavalla.
Joo on vielä hallittavissa ja jos ollaan optimistisia niin kun
suuri osa toistaiseksi ainakin ihmisistä vielä on näiden
kasvuennusteiden suhteen niin. Kaksikymmentäneljä.
Tai ehkä jo ensi vuoden loppupuolisko olisi jo niinku
nousujohteista, jollei tule mitään uutta ikävää yllätystä
tähän tähän systeemiin, niin tavallaan tää olisi sen verran
lyhytaikainen. Tää tää taantuma, että että se
rahoitusjärjestelmä ei ehkä ehtisi kriisiytyy tällaisessa
ajassa sitten ja ja ja sen takia.
Mä oon vielä ainakin tässä vaiheessa sanotaan, että mä oon
optimistinen niin kauan, että tulee joku uusi mörkö
näköpiiriin ja sitten katsotaan uudestaan.
Kyllä mä tuon jään eli mun näkemys.
Tässä tulee niinku 2 heikkoa kvartaalia, lähinnä sen
kotimaisen kysynnän heikkouden myötä.
Mutta mutta tosiaan niinku kotitaloutta siihen jo vähän
varautunut ja myös niinku lainan ottoa niinku on vähennetty ja
säästämisasteet niin kun tota. Tuota pyrkii nousemaan sen, mitä
kulutukselta niinku jää jälkeen. Mutta tosiaan tää meidän matala
yksityis varallisuus siellä on aika vähän bufferia sitten että
se ei niinku kestä kovin pitkään niinku kuivaa kautta kuitenkaan.
No näin se näin se toki on. No ihan ihan ihan hyvin sanottu.
Kyllähän sitten toki meillä on ne laajat
sosiaaliturvajärjestelmät ja ja tällaiset jotka vähän puskuroi
sitten sitä jos vaikka työttömyys lähtisi kasvamaan ja
ja tällä tavalla ja itse asiassa tämä sanottuna niin myös no
valitettavasti. Yritykset ja ja vaikka PK
yritykset myös niin ne on jo vähän alkanut himmaamaan niin
investointeja eli pikkaisen tässä niin kun.
En en sano voimakkaasti, mutta vähän niin mun mielestä on vähän
sellainen odottava tunnelma ja vähän niitä kustannuksia
kuitenkin pyritään jo jo niin kun investointien osalta.
Pistetään paussille tässä vaiheessa ja ja odotan vähän
aikaa ja katsotaan kvartaalin parin päästä taas että
pistetäänkö uudelleen tulille uusia investointeja, että tässä
tulee nyt tätä sopeutumista sitten ja se todellakin näkyy
ensi vuoden luvuissa. Kyllä sitten valitettavasti myös
hienoa, mutta pistäkäähän tota katselijat kuulijat kanssa
niinku tätä veikkausta, että onko niinku varovaisen?
Optimistinen vuosi, että tavallaan tämmöisen muutaman
heikon korttelin jälkeen päästään normaalitilanteeseen ja
ehkä siinä vaiheessa kun tulee bernanke putkien elikkä korot
laskee alas niin saadaan niinku verotusarvojen palautuminen
sieltä. Sitten kiitoksia.
Mulla on ollut vieraana tuota finnveran pääekonomisti mauri
kotamäki ja me ollaan keskusteltu tohon talouden
suunnasta. Kiitoksia, kiitos ja kun olette
tänne saakka katsonut tai kuunnellut, niin laittakaahan
kanava tilaukseen.