AP fonderna ska stärka den allmänna pensionen genom
ansvarsfulla investeringar och bidra till en hållbar
utveckling. Vad innebär det för våra
pensioner och vilken roll spelar egentligen AP fonderna?
Det ska vi prata om med Staffan hansén som är VD för tredje AP
fonden. Välkommen Staffan.
Tack så jättemycket. Berätta kort.
Vem är du? Jag är VD på tredje AP fonden
sedan två år tillbaka innan dess så var jag nio år inom stora
brandkoncernen och satte koncernen.
Sju av dessa så var jag VD för SPP, pension och försäkring som
är stormands dotterbolag i Sverige och två år innan dess så
var jag VD för storbanden sitt management som är
kapitalförvaltningsverksamheten i Norge och före det så har jag
ungefär ja 25 år av erfarenhet från olika roller inom
finansbranschen i Finland och Sverige och Norge.
För du är född i Finland. Jag är född i Finland.
Det hör man. Och du har har också varit back
i finska segway landslaget har vi googlat framstämmer det?
Det stämmer väldigt väl. Jag har ställt upp i ett VM 2012
i Stockholm. Det är en väldigt bra story, men
den går så långt tillbaka. Jag har inte stått på en segway
på knappt ett decennier, men den hänger fortfarande med mig och
det är jag glad för den godstår. Ju.
Och utöver då Staffan och och mig Maria Eklund så kommer ni
höra dan Adolfsson Björk också och både dan och jag jobbar ju
på min pension då. Ja men Staffan du har ju
erfarenhet av både pensionsförvaltning i statlig
och privat regi, då har du precis.
Vad är det för likheter och skillnader på att vara VD på en
ap fond jämfört med ett stort tjänstepensionsbolag?
Ja, det är väl kanske tre stora skillnader.
Den första är ju privat kontra offentlig.
Alltså det som skiljer sig i offentliga värden är lagen om
offentlig upphandling och offentlighetsprincipen.
Annars ska jag säga att det är väldigt lika.
Jag ser väldigt få skillnader mellan privat och offentlig, det
andra när det kommer till regleringar.
En AP fond styrs av en lag AP fondslagen, tjänstepensionsbolag
styrs av av finansinspektionen sålts två eller iorp.
Det är en väsentlig skillnad på hur man kan förvalta kapital och
den tredje. Den är att en AP fond så har som
dedikerat kärnverksamhet att förvalta kapital, ett
tjänstebolag förvalta kapital. Men det är också en kommersiell
verksamhet där man ska sälja in tjänstepensionslösningar till
svenska icke kollektivavtalade företag eller
pensionsspararlösningar till individer.
Så ni rapporterar inte in en massa viktiga uppgifter till
finansinspektionen utan tillsyn sker från politiskt håll är det
så man kan se det? Det sker från politiskt håll.
Ja, men sen har vi en styrelse som följer upp oss.
Också mer utsedda av regeringen så att vi har ett styr en
styrningsstruktur som som känns väldigt bra och så vidare.
Inkomstpensionen är ju den stora delen av den allmänna pensionen
och det är ju ett fördelningssystem så just den
delen av pensionen så är det ju så att alla vi som arbetar i
Sverige vi finansierar ju pensionerna för dem som är
pensionärer idag och i framtiden så hoppas ju vi att barn och
barnbarn är så pass solidarisk att de betalar pensionen för
oss. Och här finns det ju vissa
variationer i vad som betalas in och som bara vad som betalas ut
och inte minst ja. Förhållandet mellan
yrkesverksamma och pensionärer. Uppstår det övre eller
underskott och hanteras ju det av AP fonderna och AP fonderna
placerar det här kapitalet på finansmarknaderna för att
kapitalet ska ska växa. Men kännedomen om det här är ju
låg är det ett problem eller spelar ingen roll?
Det är inget problem, men jag tycker det spelar roll och jag
tror att man bör ha en grundläggande kunskap om vår
inkomstpensionssystem fungerar och det handlar ju om om i
grunden så handlar det ju om hur inkomstpensionssystemets
balansräkning ser ut. Alltså hur stark det är
balansräkningen. Den behöver man ha någon
grundläggande kunskap om tycker jag och den är ganska enkel.
Det är bara så att på tillgångssidan enligt den
nuvarande prognosen så finns det tolvtusenniohundramiljarder
2100. Av dem finns i buffertfonderna.
De övriga är och det hårda tillgångar och sen finns det
mjuka tillgångar i det som man kallar för avgiftstillgångar.
Det är årets inbetalningar till inkomstpensionssystemet gånger
30. Det är ganska enkelt.
Skuldsidan det är elvatusentvåhundra miljarder och
det är helt enkelt så att det är årets utbetalningar framräknat
med inkomstindex som är de och det här innebär att inte
tillgångarna 2009 miljarder skulderna är elvatusentvåhundra
och det ger ett balansstal tillgångarna 1,15 gånger
skulden. Så länge balansstalet är
positivt, då är det. Väldigt bra för alla
pensionärer. Full utbetalning och om
balansstalet går under ett. Då är det inte bra för att då
kommer dagens pensionärer att få mindre vårt betalt och det här
att känna till hur starkt inkomstpensionssystem är.
Det är viktigt. Och där överskottet återkommer
vi till lite senare som finns just nu och.
Det är det här bromsar och gasrörelsen som jag pratade om
tidigare många gånger här faktiskt.
Men de här olika AP fonderna då de har ju olika uppdrag AP
skjuter de flesta känner till då eftersom de tar hand om den här
AP sju såfan som är soffliggarfonden som vi brukar
prata om då i premiepensionen. Men ettan tvåan, trean fyran och
sexan. Det är buffertfonder som
utjämnar svängningarna mellan vad som betalas in och ut i det
allmänna pensionssystemet och olikheterna i för
förvaltningsstrategier ska säkerställa en sund
riskspridning, heter det. Kan du berätta mer om vad som
skiljer de olika AP fonderna åt? Alla AP fonder ettan till fyran
har exakt samma uppdrag, men vi löser uppdraget på lite olika
sätt. Alla har vi
investeringsportföljer som innehåller noterade aktier,
räntor och onoterade tillgångar. Kan skilja sig i det att vi har
olika andel aktier vi har vissa har mera fastigheter, vissa har
mera infrastruktur och sen kan det hända att vissa har
ränteportföljer som investerade i statsobligationer och andra i
företagsobligationer. Så vi läser uppgiften på lite
olika sätt och det är ju det som ger riskspridning.
Men det viktiga är ju att vi alla skapar avkastning och
bidrar till styrkan i inkomstpensionssystemet.
Vad är det sexan då? Sexan det är en fond som
ursprungligen är. Fokuserad på riskkapital så det
är alltså riskkapitalfonder och hela fonden har enbart i uppdrag
att att investera i riskkapitalfonder.
Och de flesta utav de här AP fonderna ligger i Stockholm, men
två stycken finns. i Göteborg har vi läst på?
Ja och ja, då kan man ju fundera på det här.
Det är ungefär som att räkna terminalen på Arlanda.
Man får inte riktigt ihop numreringen.
Varför saknas APFM? Gsterna på gripsholm det har
funnits en fem av, men ingen vet riktigt var femman är och jag
har inget bättre svar än så själv heller.
Ja och hittills har ju då AP fonden haft en hög avkastning
och det har ju gynnat staten väl.
Men allmänheten är lyckligt ovetande otacker.
Världens lön. Känns det så?
Nej, jag tror att så länge vi levererar på vad uppdrag och och
vi håller våra uppdragsgivare nöjda så så då kan vi vara
glada. Vi ska leverera en bra
avkastning. Vi ska tåla ett blir granskade.
Vi ska tåla att bli utmanade och och det tycker vi är bra så vi
är transparenta. Men vi förstår att kanske inte
alla i allmänheten är så där väldigt intresserade av vad vi
för avkastning varje halvår som vi släpper.
Kanske ska vara så? Det kanske ska vara så det
kanske faktiskt? Ja, absolut.
Vi utgången av tjugotjugotre var AP fondernas totala fondkapital
nästan 1900 miljarder kronor. Det är helt sjukt.
Så mycket, ja, det är mycket pengar.
Och i fjol betalar AP fonderna ut 19 miljarder kronor för att
täcka underskottet i pensionssystemet och sen AP
fonderna startade 2001 har nettobetalningen till
pensionssystemet varit 272 miljarder kronor.
Just för att vi lever, så länge är det så och detta är ju också
okänt för de allra flesta. Varför tror du att det är så?
För jag menar, det här är det är ju sjukt mycket pengar.
Det är mycket pengar, men men nu är det faktiskt så att i fjol så
betalar vi indrottstyp 19 miljarder.
Jag tror att i år kommer det att landa på kanske runt tio
miljarder och så som det nu ser ut så kommer systemet att vara i
balans. Redan tjugotjugosju enligt
färska prognoser, så då kommer vi att inte vara nytt och
betala, utan då kommer vi ligga runt noll.
Och det är att göra med den så kallade riksdagen som har
införts så att det är positivt. AP fonderna har ju inget så
nettoutbetalningar under lång tid, men snart är det då alltså
stopp med det då. Men funderar ni på hur
födelsetal och arbetslöshet och migration och andelen
yrkesverksamma i förhållande till pensionärer när ni
förvaltar pensionskapitalet eller överlåta?
Ni den här de här prognoserna till Pensionsmyndigheten.
Vi använder Pensionsmyndighetens prognos.
För de gör ju prognoser och det är de prognoserna som vi bakar
in i vår egen skuldanalys det som kallas för acetlability
management, alltså ALM analys och när vi konstruerar vår
portfölj så är det ju på basis av det.
För vi ska ju vara med och skydda och stärka
inkomstpensionssystemet och alla de här antagandena finns ju med
där i grunden. Så ja, vi är absolut medvetna om
att adressera dem. Och ni verkar ju inte i vakuum
heller utan på finansmarknaderna tillsammans med andra aktörer.
Vad vad är det som skiljer er från pens?
Dagen, riskkapitalbolag och andra större kapitalförvaltare
kan göra samma typ av investeringar.
Eller finns det skillnader som kommer mer ert uppdrag och
storlek? Det kommer senare med uppdrag
och hur vi är reglerade via AP fondslagen och hur vi hur vår
verksamhet ser ut. Vi och har inga flöden som vi
måste prissätta varje månad. Vi har inte.
Vi har de utbetalningarna som vi har till Pensionsmyndigheten,
men tjänstepensionsbolag. De har ju hela.
Insättningar och utbetalningar till spararna och det innebär
att man måste ju hela tiden säkerställa att man kan hantera
den likviditeten. Vi som är en AP fond.
Vi ska ju finnas där i det långa loppet och de årliga
utbetalningarna till Pensionsmyndigheten är väldigt
små i sammanhanget. Det innebär att vi kan investera
väldigt långsiktigt så att när det gäller i att ta det långa
perspektivet så är det få investerare som har samma
möjligheter som en AP fond eller andra statliga pensionsfonder.
Så det är den stora skillnaden. Men staten investerar ju.
Företag i annan regi också dels finns ju det som heter almi
företagspartner som finansierar små och snabbväxande företag.
Men sen finns det ju också saminvest som investerar i vad
man kallar då innovativa företag med hög tillväxtpotential kan ju
verka förvirrande då att det finns statliga riskkapitalbolag.
Vid sidan om AP fonderna kan kan du bena ut det?
Alltså. Almi och Sam Invest, de har ju
ett annat uppdrag än AP fonderna och de har ju också en annan
målgrupp. I att det är småföretag hjälpa
små företag växa. Vi har ju inte riktigt det
uppdraget. Vårt uppdrag är ju att skapa
avkastning långsiktigt så att jag tycker inte att vi till
pensionssparande i förlängningen absolut så att som jag ser det
så så vi springer inte i benet på varandra utan vi kompletterar
varandra. Det är helt olika verksamheter.
Just det. Men det är många som projicerar
sina önskemål på AP fonderna. Stockholms handelskammare menar
att det offentliga Sverige behöver investera ytterligare
1427 miljarder. Fram till 20, 40 för trygga
upprustningen av samhällsviktiga områden.
Här uppstår ju frågan om staten och näringslivet kan samverka i
denna utmaning. Alltså kan pensionskapital laga
hål i vägbanan eller eftersatta elnät hur hur ser du på det?
Pensionskapital kan inte laga hål i vägnätet, men
pensionskapital kan vara med och finansiera lagningen av hål i
vägnätet. Men för det krävs en
investeringskalkyl som möter våra avkastningskrav.
Och det krävs en politisk förutsägbarhet så att man vet
att hörnstolparna kommer att finnas på plats, inte bara efter
en, utan efter två och tre regeringar.
Finns någon förutsättningarna på plats så kan vi så kan vi göra
det mesta? Men så finns det ju också en
viss tveksamhet om offentlig privat samverkan och det är ofta
stora och komplexa projekt som man pratar om och många menar
att man säljer ut offentlig verksamhet till privata
intressen och att det alltid blir dyrare än vad man hade
tänkt. Från början är det lätt för er
som. Då att ingå sådana koalitioner?
Alltså, nej, men det här är en jättesvår fråga och OPS alltså
offentligt privat samverkan. Det har ingen stark tradition i
Sverige, alltså. Karolinska Nya Karolinska är väl
ett exempel på det och sen lite vad som händer i norra Sverige.
Men det är ju inte egentligen OPSU utan det är ju privata och
sen offentlighetens klift in med med garantier och annat.
Men problemet är att att sen finns det länder där de har en
stark tradition, till exempel Storbritannien, Frankrike,
Holland. Där har det varit väldigt mycket
OPC naturerna men. Storbritannien har faktiskt i
princip upphört med OPS på grund av negativa erfarenheter.
Så OPS har det är inga problem. Det är ett väldigt intressant
koncept, men man måste säkerställa att skattebetalarna
som företräder företrädes genom finansiering eller
kreditgarantier. Pensionskapitalet.
Vi har inte grundades. Vi har inte entreprenörer, vi
har kapital och de. Som drar igång projekt, alltså
de som är riskkapitalister och grundare och så vidare.
Alla intressen måste rimma och hänga ihop och det måste finnas
en politisk långsiktighet bakom så det förutsättningarna bakom
OPS som är det viktiga, inte frågan om man ska göra OPS eller
inte. Stjärnorna ska stå rött på
himlen, helt enkelt för att det ska.
Ja fast det handlar inte om kärnorna.
Det handlar om den politiska viljan, näringslivets vilja och
kapitalets vilja och ha en förtroende för att allt hänger
ihop så att det i slutändan är en win win.
Om man inte funderar vem som ska betala notan i efterhand.
Men är det självklart var gränsdragningen går i offentlig
privat samverkan till liksom och vad man kan tänka sig ge i kast
med, liksom ja till vissa typer av projekt kanske
infrastrukturprojekt, men nej till sjukvård av liksom
politiska skäl eller andra skäl. Alltså kan man bli tydligare
från politiskt håll eller i det här definitionsmässigt bara
svårt. Jag tycker inte att det är
frågan om vad opec ska finansiera det tycker jag är
heter galt om det är sjukvård eller vägar eller tullar eller
eller liksom vägtullar eller väg.
Väggar eller vad som helst? Det viktiga är att HPS är ett
robust system där det finns den politiska långsiktigheten och
ens instinktiv struktur som är gynnsam för alla så att det är
att få OPS att fungera. Inte vad OPS ska finansiera
funka modellen i praktiken? Då kan man finansiera.
Då är det inte frågan om vad man finansierar och bygger.
Om jag pratar om den här gröna omställningen som är på gång
också då när AP fonderna kommer på tal i samhällsdebatter så är
det ju ofta önskemål om hur pensionskapitalet ska placeras
och man argumenterar bland annat för att AP fonderna ska ha
större ansvar för klimatomställningen.
Har det investerats mer i nya gröna bolag och ska vårt
pensionskapital främst användas som finansiell smörjmedel för
stora och etablerade bolag som vill ställa om vad tycker du?
Jag tycker det är en svår fråga för det första, så det är klart
att i alla våra investeringar så det ska vara ansvarsfulla
investeringar, hållbara investeringar men inte på
bekostnad av avkastning. Det står det i AP fondslagen så
den kan vi inte gå emot det som jag ställer mig skeptisk till.
Det är att man ska skapa fickor. Man ska definiera ni ska
investera i det för då tar man ju bort den där friheten att
bestämma att var får vi bäst avkastning och ofta blir det om
man bestämmer att ni ska investera i en viss ficka, det
är då man skapar bubblor, det är dem det är för.
Kapital som som jagar samma investeringar, så jag är lite
tveksam till det där med att man ska styra och ska man styra AP
fonderna? Ja, men då måste ju
förutsättning och uppdraget förändras att politiken faktiskt
kan komma in och sätta de ramarna eller de direktiven.
Där finns det inte idag så för min där så ju mera man planstyr
investeringar. Ju större risken att det går
snett. Men det handlar inte om att inte
viljan finns där. Vi vill investera i hållbar
infrastruktur, ansvarsfulla investeringar.
Men, vi måste ha den där politiska långsiktigheten och vi
måste ha en positiv investeringskalkyl.
Det ska ge bra avkastning det. Ska ge bra avkastning, det
måste. Uppbra, men då måste vi prata
lite om det som sker i norra Sverige.
Där är ju både batteritillverkning och grönt
stål och där hörs ju argumenten om att skattebetalarnas eller
pensionsspararnas pengar utsätts för stora risker och en
kontrollerad risk. Det är ju en förutsättning för
att få avkastning, men vissa menar ju att om det går bra för
aktieägarna så får de avkastning.
Men går det dåligt så får samhället.
Åka upp notan att man privatiserar vinster, men
socialiserar förluster och här går ju vågorna höga.
Vad vad tycker du om den här diskussionen?
För det har väl också tagit del av den på debattsidor och sånt?
Ja, absolut, detta är del av den och jag har full respekt för den
och vi ska tåla och utmana system i alla lägen och jag tror
att man kommer tillbaka här alltså.
Det finns alltid en risk för att om det offentliga ställer upp
med mycket finansiering och kreditgarantier.
Tappar man på något vis hängslen och livrem för de som tar risken
och och som är liksom riskkapitalist och grundar i ett
projekt att man kanske drar risknivån lite för hög så att
det är nog alltid så att den som tar riskerna ska också vara med
och finansiera riskerna. Men om man har en sån som som
bestämmer risknivån och andra som som som finansierar den, då
brukar det inte bli bra. Så det handlar precis som de
övriga som de resonemang om OPS det måste finnas en
initiativstruktur som gynnar alla parter och som man har full
insyn i från början. Jag antar att ni som står
kapitalägare investerar i välskötta bolag som ger vinst
och som undviker risker då det precis faktiskt sagt.
Kan du ge oss några exempel på hur ni tänker?
När är det bra att föra dialog och när är det bättre att
utesluta dem genom att sälja av aktier och utesluta
investeringar? Det där är en jättesvår fråga
och och det är så enkelt att ställa sig bakom argumentet att
vi är med och påverkar och vi gör det långsiktigt och
resultaten kommer nog. Men någonstans så liksom.
Man måste ju leva här och nu och inte bara göra saker och tro på
framtiden. Och för vår del så är det nog så
att om vi ser att bolag verkligen är ute och halkar på
fel väg så tar vi ofta diskussionen med dem.
Men någonstans så måste man ju bestämma sig att att hur länge
ska man ha diskussionen innan man agerar och exempelvis när
etikrådet har diskussioner med företag så har man haft en viss
tumregel att om efter fyra år är fortfarande allvarligt och inte
har gett resultat. Då rekommenderar man AP fonderna
naturligtvis ett bolag. Så jag tror att det är väldigt
bra med dialog. Det ska man fortsätta med, men
man ska också ha någon form av av stopp.
När är det nog och vad gör man då?
Och när det gäller östertikrådet så har jag förstått att de
sitter och ser. De är juicerade hos oss.
De är en del av AP tre inte juserade hos oss.
En del av er till och med det låter som en insats för att
kanalisera er hållbarhetsarbete helt enkelt och det är väldigt
många bolag som ni behöver genomlysa antar jag.
Hur går det till i praktiken när ni?
Gör det man lyfter. Så VAP fonder vi har våra egna
fokusområden som vi jobbar med på AP tre så jobbar vi med
bolagsstyrning, klimat mänskliga rättigheter och biologisk
mångfald. Det är vad vi jobbar internt
inom tredje AP fonden med sen finns det många områden som inte
har kapacitet att jobba med och vi AP fonder har överlämnat ett
antal områden till etikrådet som vi har varit överens om att det
här inte vår kärnkompetens, men det här är etikrådet.
Det är antimikrobiell resistans vatten och sedan bigdek och hela
mänskliga rättigheter. Dilemman dilemman i anslutning
till mänskliga rättigheter inom big tek.
Det jobbar tio krådet med och då jobbar den etikrådet för alla AP
fonder med de frågorna. En annan utveckling när det
gäller just hur man förvaltar pensionskapital som många kanske
inte är på det klara med. Men för 15 år sedan, då
placerades ju pensionskapital i noterade aktier räntebärande
tillgångar och mindre del i fastigheter.
I takt med att räntorna föll så har ju de stora pensionsbolagen
i alla fall skiftat över till investerare på fler sätt och
riksdagen beslutade om nya placeringsregler för just AP
fonderna. Tjugotjugo tror jag det var och
idag så utgör ju fastigheter och andra alternativa investeringar
en större del och andelen räntebärande placeringar har ju
under den här perioden successivt minskat och detta
bredare sätt att investera har ju gått i alla fall.
Många pensionssparare liksom förbi.
Man känner inte till att. Pensionskapital också kan
placeras i onoterade tillgångar eller i skog eller vindkraft
eller infrastruktur. Och det här är ju tillgångsslag
som är mycket svåra eller i vissa fall omöjliga att äga som
privatperson. Kan du berätta om detta skifte
hos er för det här väl också skett förändringar.
Det har skett förändringar och för att bli lite teknisk, men en
anledning till att man investerar i onoterade
tillgångar. Det är att man inte behöver
likviditet här och nu. Om man är beredd att binda
kapital längre så får man ofta någonting som kallas för en
likviditetspremie. Den är vi som AP fonder.
Vi har väldigt goda förutsättningar att ta i
likviditetspremier som gör bra för avkastningen genom att vi
kan sitta på långsiktiga tillgångar, så vi har byggt upp
en en ganska stor fastighetsportfölj.
Vi har väldigt en bra, en stor portfölj också av onoterade
aktier, alltså det som man kallar för private Equity och
sen så har vi också en en hyfsat stor andel i
infrastrukturtillgångar och i skog och den här gynnas väldigt
mycket över tid. Alltså.
Den har bidragit väldigt positivt i avkastningen.
Och dessutom så diversifierade också avkastningsmässigt de
noterade tillgångarna. Men vissa ser ju
pensionskapitalet som en cirkelrörelse att att svenska
pensionssparares pengar ska liksom investeras i svenska
företag för för ett aktivt ägande här hemma.
Det är så man säkrar kapitalförsörjningen och vårt
gemensamma välstånd och dessutom så kan man då argumentera för
att svenska bolag har ju sån omfattande handel med utlandet
så att här här får du. Det finns liksom ingen anledning
att investera så mycket globalt. Och andra hävdar ju då att nej,
men det här är inte möjligt. Det skulle leda för en för stor
kapitalkoncentration. Kan du förklara varför svenskt
pensionskapital investeras globalt?
För det är ju det ni gör. Eller det vi gör.
Vi har 30, 20 % av vårat kapital och investerat i Sverige och
resten är utomlands. En sak är ju diversifiering vi
vi. Är ju väldigt bundna alla hur
svenska samhället går i våra pensioner om också allt
pensionskapital ligger i Sverige.
Det är ju ganska många ägg i samma korg, så bara av den
anledningen så så är det ju nog vettigt att också ha en en
global spridning och för det är ju ändå vår gemensamma framtid
som ska finansieras och att ha en en bred bakom den när det
gäller det här med koncentration så så jag är inte så övertygad
om att en fond kan bli för stor eller för liten.
Det är mer frågan om vad en fond kan investera i den marknaden
kan bli för stor eller för liten så att vi vi vet ju med norska
oljefonden eller statens pension i utland som heter i Norge. 2000
miljarder som investerar i över hela världen.
Det är en stor och bred investeringsmarknad där den
opererar så att det handlar mer om var man kan investera att det
finns investeringsmöjligheter, snarare om fonden i sig är för
stor eller för liten. Ni kommer inte undan hela den
här samhällsdiskussionen heller om om pensionerna är
tillräckligt stora eller små. För det har ju talats en del om
det här att staten utreder två saker just nu, dels om
pensionsavgiften är på rätt nivå, det vill säga betalas det
in tillräckligt mycket till den allmänna pensionen så att vi får
drägliga pensioner i framtiden i framtiden.
Men också att det finns ett överskott som du var inne på och
här talas det om att införa en gas för att dela ut det här
överskottet till alla pensionssparare som då sägs ha
byggt upp det här. Men då blir frågan skulle stora
utflöden från AP fonderna kunna påverka era möjlighet att
placera kapitalet långsiktigt? Ser du någon sån risk?
Jag tror att det är någonting man måste räkna väldigt noga på.
För att som jag var inne på i början så är ju balansställda
idag 1,15. Om man börjar betala ut.
Lite mer att i dagens pensionärer så kommer ju
balanstalet att minska och det skapar ju.
Det kan ju hända att att den underliggande styrkan i
pensionssystemet påverkas av det.
Det behöver man räkna på ett också.
Man behöver räkna lite på att vem är det som får de
utbetalningarna? Är det dagens pensionärer liksom
lotteri lottovinstgenerationen som kommer att få extra
utbetalningar i gasen. För man kan ju ta en gas för
evigt så att om man ska behålla det.
Som ju är viktigt för oss det som kallas för generations
neutralitet man ska få. Jämställd pensioner över tid då
behöver man också fundera på att gynna gasen, en viss generation
eller gynna den generations neutralt hela kollektivet.
Så jag tycker att hela pratet om gas, så det är en bra
diskussion, men man behöver borra sig ner i det och
verkligen bena ut vad det innebär i praktiken.
Och, man kan inte göra en halton i jämförelse då till de stora
livbolagen. Du har ju själv varit på den
privata sidan där man har en konsolideringspolicy och så har
man ett visst överskott, så delar man ut.
Men man är aktsam så man har kvar en buffert.
Här är det mer komplicerat då med generationstillit och om vi
delar ut stora pengar så och så. Samtidigt föds det för få barn
långsiktigt i Sverige. Det är då problemen uppstår
menar du om jag tolkar? Det rätt?
Ja, jag menar det, men jag ska faktiskt kunna dra det lite
längre för att en ett pensionsbolag så delar ju inte
ut en om man nu höjer konsolideringen.
Man höjer ju inte det bara för en viss grupp.
Man höjer det för hela kollektivet.
Vissa tar del av det som sparar det och har det med sig vissa.
Men som jag uppfattar en gas så blir det ju de som får under en
viss period så får högre pensioner, då gynnar du inte
hela kollektivet. Det kan hända att jag är ute och
cyklar här i den resonemangen, men om jag har rätt då tycker
jag att det är en väldigt viktig fråga att att bena ut och vi
ska. Djupdyka i det där med ole
zettergren som är analyschef på Pensionsmyndigheten som kommer
till att se podden och prata mer om det.
Och det är redan i nästa. Avsnitt faktiskt.
Till och med. Till och med det.
Så vänta in det, men för tio år sedan, då sa ju dåvarande
finansminister Anders borg. Han såg stora möjligheter för
svenskt pensionskapital att få högre avkastning genom att öka
sina investeringar i Afrika. Han sa, Europa är gammalt,
Afrika är nytt. Men så här i efterhand så kan vi
konstatera att det inte riktigt har blivit så.
Och det är förstås svårt att blicka långt fram med säkerhet
och prognoser är svårt. Det vet ju vi på min pension
mycket om kan jag säga, men. Kan du avslöja vilka trender du
ser inom pensionsförvaltningen de närmaste åren?
Vågar du det tänker du till? Vilken målgrupp då?
Nej, jag. Tänker generellt stort.
Känner stort, ja. Lite grann som Anders.
Borg gjorde där då. Nej, men jag tycker.
Ju att världen har blivit väldigt polariserad, alltså.
USA har gått starkt och allt pekar ju på att det går ännu
starkare. Europa har halkat efter alltså.
Ekonomisk. Tillväxt om man.
Ser som andel av den europeiska börsen som andel av
världsbörsen. Jag tror att det var 30 % för 30
år sedan. Idag är den nere någonstans runt
12 %. Så Europa har ju halkat efter
regleringar. Istället, det är ju det.
Som tyvärr är att att vi har gjort kanske lite för mycket på
regleringssidan som är hemma tillväxten och tar ju fokus från
från det som är att bygga framåt så att ja och sen har vi ju en
någon form av vad ska vi säga? Ekonomisk nationalism som är på
framväxt och. Den tror jag också inte kommer
att vara så gynnsam för Europa framåtriktat.
Säga Europa behöver nog ta sig i kragen och och verkligen få en
en plan som vi tror på framåt för att inte halka efter ännu
mer. Men vad om jag har?
Det rätt nu Nordamerika. Det är där du tror att jag tror
att. USA Nordamerika är starkt och
som det ser ut idag så så visst, de har ju en hög skuldsättning
och någon dag så kommer det också brottas med den, men som
det nu ser ut på en på på lite sikt.
Så det här är liksom inget. Det här är ingen rekommendation,
men jag ser att USA ändå känns som att.
Styrkan i USA i världsekonomin kommer att bestå ett tag till
min nästa fråga. Är lite på samma ämne faktiskt.
Vilka är dina tips, typ pensionssparare som vill placera
sin pension på ett klokt sätt ska du säga att det här?
Kanske låter lite tråkigt men, men det enda man vet när man
investerar i en fond, det är vad fonden kostar och en hög
fondavgift. Det äter väldigt mycket kapital
över tiden, så håll en bred exponering och en.
Bred exponering det är ofta en globalfond för det brukar på
sikt vara bra. Och och det här.
Se till att vi har en låg avgift, kanske en.
Indexfond då ja, jag brukar säga.
Själv att att en en global indexfond som kostar under en
halv procent och har en bra historik tips.
Ja. Mycket bra.
Då tror jag att vi har kommit fram till slutet här.
Va då säger vi stort. Tack till dig för att du har
kommit hit idag, Stefan och. Själv har jag lärt mig massor nu
om AP fonderna och jag tror att det är våra lyssnare.
Har gjort det så stort. Tack för att du kom.
Tack tack. Då tar vi dagens fråga och den
kommer från Claes som har en hög pension och vill föra över
pensionskapital till sin dotter som har betydligt sämre ställt
ekonomiskt. Är det möjligt då?
En jag kan förstå. Frågan för de två senaste åren
så har vi haft hög inflation och pratar vi om dom som har höga
förmånsbestämda tjänstepensioner så har ju dom varit vinnare
eftersom den här delen är ju faktiskt då den värdesäkras med
prisutvecklingen och vissa har nog noterat här att dom egna
barnen har haft det tuffare. Med stigande bolåneräntor och
reallönesänkningar. Men svaret på clas fråga är nej,
det går inte att överlåta pensionskapital som man själv
har tjänat in till barn för en premiebestämda tjänstepensionen.
Däremot där finns möjligheten att välja återbetalningsskydd
som innebär att de anhöriga får det här kapitalet eller pengar
som finns kvar om du avlider. Men det här går bara att lägga
till under tiden som man i yrkesverksam inte.
Under pågående utbetalning. Viktigt att att känna till då
och det här återbetalningsskyddet i första
hand så är då förmånstagare partner, alltså make maka sambo
registrerad partner och i andra hand barn vill man ha barn i
första hand istället för partner.
Då får man fylla i ett särskilt form och taga förvånande som
behöver registreras hos pensionsbolaget eller
valcentralen som sköter om pensionen och vill man veta.
Mer om efterlevandeskydd, så har vi en podd från tidigare år
faktiskt med Robert cederberg från Skandia.
Där får man veta allt. Det var allt för oss idag.
Tack för. Och lyssnat i avsnittet.
Har du hört Staffan Hansen, VD på tredje AP fonden, dan
addersson, Björk och mig Marie Eklund ifrån min pension som är
den oberoende tjänsten i samarbete mellan staten och
pensionsbolagen där du får bättre koll på dina pensioner
och min pension producerar ju också min pensionspodden nya
avsnitt släpper vi varannan fredag.
Om du lyssnar på tidigare avsnitt så hittar du dem i
kanaler där på där finns sök på min pensionspodden så hittar du
oss mitt tips är att du följer oss i din podd kanal så får du
påminnelse varje gång som vi släpper nytt du hittar oss på.
Vad är Youtube, soundcloud och alla andra stora
streamingtjänster? Om du har en fråga eller en idé
på ämne som du vill att vi tar upp i kommande avsnitt då mejlar
du till podd att min pension.se. Jag hoppas att vi snart törs
igen ta hand om dig och dina pensioner till dess ha det bra
hej.