Det har blivit dyrt att leva de senaste åren och många har sett
över sina kostnader. Nu anas en ljusning i ekonomin
blir 20, 25 ett år när svenskarna sparar eller
konsumerar hur får man bättre koll på sina pengar som
yrkesverksam och som pensionär? Det ska vi prata om med Anders
stenkrona, privatekonom på Nordea.
Hej Anders, välkommen hit. Hej, vad roligt att vara?
Här verkligen kul att se dig igen, för du och jag sågs i
Almedalen. Tjugoarton kollade jag upp.
Ja. Det tiden går.
Som igår. Tänker till sju år sedan.
Det är helt galet, men då höll du ett föredrag om
beteendeekonomi på vårt seminarium och temat var då
högre pensionsålder. Räcker det för att få en bra
pension? Och så spelade jag faktiskt in
en podd och det är avsnitt 65 om man är nyfiken när vi lyssnar på
det. Ska man lyssna.
På ja, det tycker jag absolut bra avsnitt, men du är ju doktor
och i finansiell ekonomi och har erfarenhet inom beteendeekonomi
som jag tycker är väldigt spännande.
Vill du säga några ord om din bakgrund?
Men det är just i det här facket.
Ja, men precis jag doktorerade då på universitetet och som
alltid så är det ju svårt att veta.
Vad ska man skriva om? Det är som när man skriver en
uppsats tänker, vad ska jag ägna min tid åt?
Och finansiell ekonomi handlar om optimering.
Vad är det bästa du kan göra givet att ha all information och
på något sätt? Marknaden hamnar där på
makronivå för att det är alltid någon som är smartast och så
blir det så. Men på mikronivå alltså på
individnivå så är vi. Inte alltid optimala.
Vi styrs ju av känslor och jag tycker det var så ofantligt
intressant. Jag växte upp i en familj där
pappa är psykiater, äldsta brorsan i en psykiater.
Så det var ju liksom tugget runt matbordet hur människor faktiskt
beter sig. Jag gillar ekonomi och då koppla
till det psykiska, till det till det psykologiska så jag.
Jag föll pladask för det där ämnet och ägnade många år till
att bara försöka bli bäst i världen på det där.
Och just det här tjugoarton, så det var ju väldigt mycket prat
om nuge. Alltså till det hade precis fått
ekonomipriset för just sina sitt arbete.
Beteendeekonomi så det det föll sig.
Det var väldigt intressant då och när jag doktorerade vilket
var 2001 började jag. Då var det också väldigt
spännande och intressant för då var det ju då.
Daniel khaneman fick ta emot ekonomipriset som också är en
sån här guru inom det här ämnet, så att det.
Det ja, det är spännande. Det är verkligen spännande ämne
och nu är du på Nordea och där är du.
Och det faller mig väldigt väl i smaken.
Det handlar också om hur individer ska hantera det som
händer i deras ekonomiska omvärld.
Vad är det bästa sättet för en individ att hantera det?
Och då att jag försöker tolka det som händer på makronivå och
koka ner det till. Vad betyder det för dig och vad
är ett bra sätt att hantera den här?
Turbulensen, som vi kanske upplever jättespännande här.
Kul ja och ni har precis gjort en rapport som heter
undersökning om hur svenskarna spenderar under tjugotjugofem.
Vad visade den då? Vi gör ju såna här titt som tätt
för att just få pejl på. Jag pratar ju med unga
människor, men det blir mer anekdotisk.
Men här försöker vi ha lite mer koll på om vi tar en
representativt urval. Vad säger de då och då?
Frågar vi 1000 svenskar. Vad kommer du att prioritera
under tjugotjugofem alltså? Rent ekonomiskt vår
förväntansbild var nog att. Många skulle säga, men nu
äntligen kan jag konsumera lite grann.
Men det är så ja alltså. Det som ökade mest var faktiskt
sparande att folk vill spara och det kan man ju tolka på två sätt
att det är nog vad folk vill, men sen får vi se vad de
faktiskt gör. Men vi frågade, vad vill ni göra
och då sa de spara vad högst i kurs.
Men nu vill egentligen att man ska konsumera lite mer.
Alltså, det är på vem du frågar frågor.
Du en makroekonom typ vår Annika vinst.
Hon skulle nog säga det, det är bra om vi får igång hjulen nu,
vilket är konsumerar. Men jag pratar ju med individen
och då ska jag säga att det är bra att du bygger upp och
stärker upp ditt ekonomiska hus till välfärd.
Privat så att jag, jag är nog inne på att jag tycker det är en
väldigt bra idé att man stärker upp sina buffertar och ser till
att man har sina koffertar fyllda innan man börjar spendera
pengarna. Det det är vad jag tycker.
Personligen låter klokt, men sex av tio svenskar menar då att de
kommer att spara mer under 20 25.
Har man då tagit av sina sparpengar de senaste åren och
känner att man behöver bygga upp den här bufferten igen?
Tror. Du, ja jag tror det är precis
det vi ser. Ja för att vi, vi.
Vi har kunnat se tidigare undersökningar, inflationen tog
fart och räntorna ökade. Det, det är väldigt få som vill
gå ner i sin livsstil. Det gör liksom ont så de
försöker bibehålla sin livsstil och då ser man att man tar på
olika utgifter som man kan minska.
Men det som är tråkigt att man såg att sparandet sjönk
dramatiskt och att då man börjar faktiskt även använda sina
befintliga besparingar för att bibala sin livsstil.
Och hur tror du det folk har känt av att vi hade mycket mina
koffertar. Nu börjar de tömmas.
Jag skulle gärna fylla upp dem igen för det är en väldigt god
känsla att känna att jag har. Jag har så det räcker att blir
över. Det är en jättefin känsla.
Så jag tror det är det som folk vill tillbaka till.
Just det och inställningen till sparande tycks också vara
kopplat till ålder. Sju av tio under 50 år anger att
de kommer spara om de får pengar över, men bara fyra av tio
mellan 65 till 79 anger att de tänker prioritera sparande under
året. Är det rimligt skulle du säga
givet att unga idag har en lång förvaltningstid och avkastningen
ska ge ränta på ränta och allt det där medans pensionärer?
De behöver inte tänka på att spara utan ska mer tänka här och
nu. Eller det var precis jo, men det
är nog rätt antagande alltså alltså som pensionär har ett
förhoppningsvis och och troligtvis bara det är sparat
klart liksom du ska ju använda. Du ska ju leva på sparpengarna i
större utsträckning då än när du är yngre.
Så det och jag tycker det är jättepositivt att de unga
prioriterar sparande. Vi ser en väldigt hög grad av
folk som vill spara det de åren, men jag hade ju trott att de som
närmar sig personerna som de som mellan 50 och 64, den lilla
gruppen för att vi ser att de har även de sparar lite mindre.
Jag har ju trott att det skulle vara jättehögt, för det här är
ju upploppet fram till pension. Barnen har troligtvis flyttat
hemifrån. Man har lite lägre kostnader.
Den trodde jag skulle verkligen vara en en rejäl sparönskan, men
den den var lite lägre än de yngre åldrarna så att säga, men
men den var högre än pensionärerna.
Och de är yrkesverksam ålder. De är inriktade på att
återbetala sina lån verkar som och betydligt färre ungdomar och
pensionärer prioriterar att amortera.
Det är också en typ av sparande faktiskt.
Vad tror du det beror på då? Jo, men det här rimmar ju väl
med livscykelt teorin, alltså när man är när man är ung och i
det här fallet liksom under 30. Ja, för det första, det är inte
så många som har tagit på sig så stora lån alltså bostadslån.
Det är typiskt att där man måste börja amortera.
Ett ordentligt boslån det kanske under 30.
Alla har ju liksom hunnit göra det de kanske studerar kanske
till och med tagit lån för att studera så där.
Där är ju en typ utav fas i livet sen när man kommer in där
över 30. Man har kommit in och blivit
lite mer yrkesverksamma. Kanske köpt sin första lägenhet.
Det är då man är som starkast ekonomiskt och då ska man enligt
teorin betala av de lån man tog när man var yngre, till exempel
vid lägenhet eller studielån, så allt det här är man väldigt,
väldigt väl och sen när man är äldre så pensionärsåldern så har
man förhoppningsvis. Betalat av de här lådan i alla
fall så till den grad. Att räntekostnaderna de hamnar
inom budgeten, så det är OK så det det rimmar väl det vi ser
här rimmar väl med den här ekonomiska livscykelteorin.
Just det så det förefaller rimligt då.
Ja helt rimligt. Det här med matkostnader.
Det har ju blivit lite av en snackis.
Det var ingenting som man brydde sig om för några år sedan, men
helt plötsligt så har vi ju blivit varse om att det är
inflation på mat och er undersökning så verkar det som
att fler drömmer om restaurangbesök jämfört med med
i fjol och. En annan intressant observation
är att svensken planerat minska sina matinköp.
Handlar det om att minska matsvinnet, alltså det vi
slänger eller är det snarare att jämföra priser mellan olika
affärer, förpackningar och fabrikater?
Ja, men det är en jättesmå intressant vi.
Vi tittade mycket på det så här för vi har gjort en tidigare
gjort det här ett par gånger liksom och det det vi tror att
det betyder när vi säger prioriterar mat är det här med
att man vrider och vänder på förändra kronan när man går till
mataffären och folk säger det behöver jag inte göra längre.
Jag behöver inte sitta och ska ta den eller den eller ska jag
leta rea man man tänker? Åh, jag bara går till affären
och köper mat. Ungefär så, så det är det vi
tolkar att att den har minskat är att man behöver spendera
mindre ork och energi på att välja ut.
Vad ska jag köpa och därmed att restaurangbesök ökar är ju just
att man man kanske köper mat på stan till lunch istället för att
ta med sig matlåda. Eller äntligen undrar sig att gå
lite på restaurang på kvällen, så det och det ser vi ökar och
där där en av de få saker där vi ser skillnad mellan män och
kvinnor. Männen säger lite mer
restaurangbesök. Tjejerna säger, egentligen
behöver jag inte sitta och vrida vädra på kronan och gå till
affären. Det är lite kul, men men det jag
tror det är det man så man ska tolka det.
Men vi kommer nog se fler restaurangbesökbesök i alla fall
kanske mer lunchen. Restaurangrestauranger tror jag.
Samtidigt är det en blandad bild i undersökningen för att det är
ju fler äldre som inte tror att de kommer få mer pengar över
under året. Samtidigt så ökar det ju
inkomstpensionen med 4 % i år vid årsskiftet.
Garantipensionerna följer ju med prisutvecklingen och ökade med
2,6 %. Även förmånsbestämda
tjänstepensionen räknades upp med prisutvecklingen och
flertalet premiebestämda tjänstepensioner som beror på
utvecklingen på de finansiella marknaderna.
De plussades ju också på. Dessutom höjdes det förhöjda gr.
Uppdraget det förstärkta jobbskatteavdraget, vilket gör
det mer lönsamt för dom som har fyllt 66 år att jobba längre,
alltså den skatt som man man tar på pension från denna tidpunkt
eller på på arbetsinkomster. Om man jobbar lite extra, varför
finns det en relativt utbredd pessimism bland äldre?
Jag vet, blir de aldrig nöjda. Jag förstår helt den här
resonemanget, för vi tänkte också det att nu får de ju
massor med bra grejer, men jag tror det är två grejer.
En är att det kan. De kanske inte har sett det i
plånboken än? Det här är saker som annonserats
och kanske blir aktuella först precis nu.
Ja just. Det så att så att nu är det
rimligt? Ja, så att de har liksom när vi
frågar de här frågorna i början på året så kanske de inte hade
sett det riktigt än i sin plånbok, så det är en sak.
Det enda ska man komma ihåg är att det varit alltså ungefär 30
% inflation de senaste tre, fyra åren, generellt 20 % maten blir
30 % dyrare och sjukvården blir 20 till 30 % dyrare sedan
tjugotjugo så att deras köpkraft har ju minskat ordentligt.
Så pensionärerna ser ju liksom inte sin köpkraft öka i samma
takt som inflationen har tagit fart.
Så de sitter där och tänker ja, jag kommer få lite mer här men
men det kostar så ofantligt mycket mer, så det är inte i
paritet och sen så har du ju det.
Vi pratar ju ofta om risken när man pensionssparar att börsen
kan gå ner och därmed pensionen minskar i värde.
Men här är det något helt annat som hänt, det vill säga att de
har samma mängd pengar, kanske till och med mer pengar.
Men allt har blivit så ofantligt mycket dyrare så att det gör ju
att en realistisk pensionär säger att vi har.
Jag får inte så värst mycket bättre även om jag tack och lov
får någonting här. Jag får ju mer.
Lägre skatt och såna saker, men det är inte så mycket i
slutändan. Köpkraftsmässigt.
Och det gäller ju även den yrkesverksamma befolkningen i
stor utsträckning. Där kanske man känner att man
har större möjlighet i någon mån att påverka sin sin inkomst.
Jo men exakt alltså som yrkesverksam så kanske du kan
hitta. Du kanske kan få löneför ökning?
Du kanske kan jobba på något mer sätt.
Du kanske kan dryga ut det på något sätt, men som pensionär är
du lite mer låst i vad du har för inkomstmöjligheter.
Det blir vad det blir. Arbetslösheten ökar och är nu
över 10 % extra påtagit är det bland dom som är unga upp till
24 år och utan lön så är det ju svårt att få ekonomin att gå
ihop medan pensionen som var inne på är relativt stabil.
Men man kan å andra sidan inte påverka i så stor utsträckning
borde ungdomar snarare än äldre vara vara mer oroliga för sin
ekonomi givet detta? Ja alltså, det här är ju oerhört
trist och det här är någonting som verkligen har oroat oss med
just arbetslösheten. För vi såg den krypa upp och
vissa nu måste de sänka räntan. Kryper den upp och så har vi och
vaktar och ser så nu är vi på 10 % och det här är ju.
Det här är ju supertrist och ungdomar utan jobb är ju aldrig
bra alltså. De är ju ungdomar kommer aldrig
vara sysslolösa, antingen jobbar de och får lön eller så är de
något bus det är. Liksom just.
Det, det är en farlig sits på det sättet, men men jag tror att
ungdomar de behöver inte vara så frustrerade för att de är rätt
så flexibla och rörliga. De de är liksom inte lika fasta
i sina sina maner än så att de de är rätt så påhittiga och säga
att de knyter tillfälliga jobb. Tänka sig flytta på en helt
annan utsträckning var äldre och göra så att de kan påverka sin
inkomst mer än till exempel pensionärer kan men men kvar är
att arbetslösheten är oroväckande.
Det här det här behöver ta sig till med.
De senaste inflationsåren har ju varit speciella.
Vi har redan pratat lite om det då, men nu kommer vi till något
som tangerar ditt område då. För att inom ekonomisk forskning
så finns det ju någonting som heter penning illusion eller
many illusion som innebär att hushåll har en tendens att
tänka. I nominella termer och bortser
från effekterna av inflation. Det är den nominella räntan,
inte den reala som som har störst betydelse för många
konsumtionsbeslut så att jag kan ju alltså spara ansenliga belopp
på ett sparkonto. Jag får någon form av nominell
ränta på det, men givet att jag har inflation så så urgröps ju
det här sparandet kan man argumentera för då, och det är
lättare att acceptera en nominell då löneökning men.
Den kan ju ändå då underskrida inflationstakten.
Och det är lättare för er att acceptera den en lönesänkning i
i frånvaro av inflation har det funnits såna här tendenser som
som du kan se just under de senaste åren.
Ja, jag förstår exakt vad du menar och jag är längre tänkt så
också. Men inflationen är bara dåligt
och jag kan ju hellre ta en lönesänkning än en
reallönesänkning. Alltså så har jag tänkt, men men
jag har fått lära mig att människor tänker inte så, men
jag. Jag tänker också så här att vad
jag har sett snarare är många. Att många har ju dragit fördel
av att låna till ett nominellt belopp och låta inflationen
arbeta till deras fördel. Alltså, jag har ju sett att man
tar stora lån till exempel till bostad och den höga inflationen
gör att lånet relativt sett minskar.
Det är ju samma nominella belopp, men det blir relativt
sett ett mindre lån. Det som var ett högt lån för tio
15 år sedan. Det är inte så högt lån idag,
liksom relativa termer så att och det här så det, det är en
grej. Det har vi sett att folk drar
nytta utav inflation genom att låna mycket pengar.
En annan sak är att de de som har pengar på konto, det är ju
precis som du säger att pengar på konto minskar i köpkraft och
det kanske inte är så smart om man nu ska spara de pengarna.
Men, å andra sidan ska du ha någonting i närtid, alltså.
Jag sparar till en kontantinsats till bilen eller kanske till en
lägenhet som jag ska köpa om ett par två tre år.
Då kan det vara klokt att ha det på ett konto för att börsen är
så volatil. Det kan ju gå upp både 30 % upp
eller ner och den oron kanske inte matchar min tidshorisont.
Så av den anledningen kan det vara klokt att ha pengarna på
ett konto såklart om det är kortsiktigt, men behöver inte
pengarna inom de närmaste åren så är det ju allt pekar ju på
att det. Ha en långsiktig bra risk och
vara beredd på att det går upp och ner, men snitt går ju upp,
men jag tror det förklaringen ligger i det att man kanske vill
ha någonting inom en kort tidshorisont och därför så kan
det lepa kontot. Och då är det rationellt.
Ja då är det rationellt helt klart.
Och det här går från student till att bli yrkesverksam då det
är ju enkelt eftersom man får mer pengar i plånboken helt
enkelt. Men det motsatta det är ju
svårare. Och varför är det då så
smärtsamt att se över sina utgifter?
Ja men. Det är så jobbigt alltså att att
minska sin levnadsstandard. Det är emotionellt jobbigt och
man ska inte heller glömma socialt.
Kan det vara jobbigt? Alltså?
Folk är vana vid att se mig på ett visst sätt.
Ja, men det är den som har den där typen av bilarna bor så och
gör på några sättet och så går man ner så på dig nu.
Vad har hänt med dig? Det är både emotionellt för mig
och socialt så är det svårt att gå ner i levnadsstandard.
Men det sjuka är att vi vänjer oss vid precis vad som helst.
Det tar någon månad, sedan är det en ny vardag så att
förändringen i stunden är jobbig, men efter en stund så
har vi vant oss veta, men nu är det här som gäller.
Så vi vi vi klarar i stort sett vi klarar av det, men vi ser hur
folk gör så att de vill ju inte sänka sin levnadsstandard, så
det syns så man tenderar att göra att man börjar säga.
Vad gör du? Jo, men jag handlar lite
billigare mat. Det är ingen som märker det.
Jag går kanske mindre på restaurang.
Det är ingen som restaurangpolisen kommer inte
att ta mig, det går ju eller köper kanske färre eller
billigare kläder. Det funkar bra, jag kanske drar
ner på elförbrukningen sparar mindre kör mitt i mindre bil,
använder mina besparingar och det.
Som hamnade sist på den listan. När vi frågade var drar du ner
på? Det var mina barns aktiviteter.
Det var ju fint, den är lägst. Det var liksom mindre än 1 %.
Det var så det var knappt mätbart så av alla grejer de gör
så man liksom offrar sig själv. Hellre än att barnen inte ska
kunna gå på fotboll eller vad de nu gör, så det det är.
Intressant verkligen? Jag tänker, kan man se det här
så lite grann som en utmaning också?
Jag kan ju bli sådär när då när elpriset drog iväg och allting
liksom bara dök. Då kände jag liksom så här, det
var lite roligt. Spel lite grann faktiskt.
Jag håller med dig. Jag upplevde precis på det
sättet. Det är lite som ett spelsätt.
Okej och det här är grejen att. Om, det ska bli roligt då, då
behöver man engagera alla som är på samma räkning så att säga man
inte är den enda som tar korta kalla duschar.
Kom igen, nu gänget så här ser det ut och hit ska vi så?
Vi hade ju en rolig grej apropå när allting bara totalrusade
räntan var upp i taget eller pris upp i taget och matpriserna
upp i taget och så OK, vad kan vi göra enklast maten?
Då tog vi fram massa recept på lördagskvällen, så vad vill vi
äta i veckan? Då fick alla barnen välja ut.
Ja, men den den den OK, då köper vi det bara det.
Och så äter vi det och det var lite som ett spel och vi sparade
tusenlappar på det där så att det ja spelet är jättekul, men
då måste alla vara med på det. Så är det ju och det kanske är
kul ett tag. Ja, det är kul ett tag tre år.
Jag tror det är därför nu vi ser att man orkar inte prioritera
matinköp längre i termer av att jag måste vrida vända på den här
kronan. Äntligen säger man.
Äh, jag slipper prioritera det. Där jag tror också det, ja, men
vi går vidare. Vad har du för generella tips
för den som? Vill anpassa sin ekonomi efter
det nya läget då? Nej men jag som privatekonom
kommer alltid säga få koll och ta kontroll och de här extra vad
nu blir hundralapparna eller tusenlappar när du får i fickan?
Nu med räntesänkningar och med skatteförändringar och så
vidare. De kan lätt spenderas om du inte
tänker till woops, säger man så så att vi spenderar det vi har
på fickan och vi kommer fram till så ha mindre pengar på
fickan för. Att undan dem lägg dem
någonstans och bygga upp buffert där och då.
Generellt sett tipsar vi om att lägg 10 % av inkomster på
sparande. Bara boop bort och så det går.
Det är lättare att göra det om dina nödvändiga kostnader inte
är mer än hälften av din lön så att om du ser till att du riggar
en ett liv där inte mer än hälften av din lön går till
nödvändiga saker, då kommer det vara lätt att spara 10 % och då
är det 40 % kvar till roliga saker.
För man måste få unna sig saker. Har man en sån balans då är
livet lätt att leva om du har om det är så att du har precis
betalat dina räkningar och har liksom 20 % kvar av dina pengar
då då är det jobbigt. Och då kan man inte sitta och
spara 10 % utan då sitter man hela tiden med vattennivån uppe
vid näsbarna så att riggar man det att hälften går till
nödvändigt. Tio kan sparas och 40 % kvar
till skoj då då funkar det väldigt.
Bra, det blir jätteklokt att tänka just på vilka fasta
kostnader man har. För ibland hör man ju såna här
svepa den generella beskrivningen att ja, men lägg
40 % av din inkomst på sparande och så där, vilket inte alla
förunnat. Nej, det det är olika olika
stadie i livet när du är ung, kanske inga skyldigheter och så
vidare. Ja, då kan du nog göra det, men
då kanske man också vill leva lite grann men. 40 % då då är
det? Det är riktigt tufft alltså.
Och jag hör sådan här orimliga antagligen men 40, 20, 50 % det
det ja, det är klart du kan det. Men någonstans måste man ju få
leva. Måste leva ett liv som funkar i
regnen. Va, han måste funna sig, precis
som du säger, men om man då vill göra en en beteendeförändring,
vad var det vad rekommenderar du?
Ska man sänka beloppsgränsen på kreditkortet och ordna autogiro
på investeringssparkontot eller så där?
När det här det här är ju, det är ju supersmart.
Och streamingtjänsters. Över om eller vad ska man göra
alltså? All av, det är bara alltså när
vi när vi konsumerar till vardags, då tänker vi liksom
inte efter ju mer vi kan tänka efter.
När vi planerar i framtiden desto bättre och vi är duktiga
på att tänka efter i framtiden, för vi då är vi väldigt smarta.
Om jag skulle fråga er hur ordning ska springa maraton i
sommar? Vad vad borde du göra?
Ni ska lägga upp en supersnygg plan, men sen handlar det om att
göra det. Då måste det vara så enkel plan
som möjligt, så ju mer du kan automatisera desto bättre att
man till exempel som är autogirerande sparing
besparingar eller till exempel att sätta upp i kalendern där.
Nu kollar jag över mina streamingtjänster en gång i vad
det nu är, året eller kvartalet, vad det som passar dig.
Se över dina försäkringar en gång om året, säger de.
Är de rätt har jag fått mina rabatter så ju mer du kan
automatisera desto bättre för i vardagen så kommer du inte göra
det. Det var så det är och sen det
här med kreditkort. Vi har ju regel vissa kanske har
kreditkort. Det är oerhört lätt hänt att om
du har det att den plötsligt slinker in att köpa någonting
som var på rea som ni egentligen inte hade råd med sig.
Det var som det var sån tillfälle, men det problemet med
det här är att då bygger du ju upp en kostnad för nästa lönehög
och så plötsligt sitter där och kan.
Att betala det här och ligger efter varje månad, så ju mer du
kan begränsa det där och kan du inte begränsa ett klippkortet
alltså kör inte kreditkort då om du inte känner att du kan
begränsa det för. Det för annars kommer man ha ett
förskjutet cash flow hela tiden, menar du precis?
Alltså och det är asjobbigt för du sitter här med ett förskjutet
cash flow som bygger upp och så blir du ännu sämre utgångspunkt
för nästa månad som då. Om du inte är skärpt blir ännu
sämre för nästa månad och så plötsligt sitter och bara
betalar det du nyss har spenderat.
Betaltjänsterna också, det är inte bara kreditkortetkort,
tänker jag. Nej, precis nej, men alla de där
som köpt nu betalar sedan grejen och man tycker på var smart
gällt idag och man behövde den där grejen som var på rea.
Ja. Men alltså du kan ju till och
med köpa mat på det. Sättet ja, ja, verkligen.
Vi går vidare till pension här nu, då tänker jag man kanske
vill ta ut sin pension samtidigt som sin partner och fast då
partnern kanske är mycket äldre än en själv och man förstår att
det här kommer inte bli bra för min ekonomi.
Hur tycker du att man ska balansera mellan känslomässiga
och rationella argument när det gäller pensionsuttag?
Och pensionsuttag det här är ett perfekt tillfälle att hjälpa en
rådgivare för när vi sitter och hanterar våra egna pengar så
tenderar känslor att göra svälla krokben för oss så att att ha
någon som håller på med det här dagligdags.
Det är vardag för den personen att sett det här ett hus sen
gånger en sån person. Vill du sitta med?
Och det kan vara en digital rådgivningstjänst eller en
fysisk. Jag tycker en människa är
lättast för mig, men det beror på hur man är, hur man är lagd
så att och samma sak. Du kanske ena personer ifrån att
känner att de har stenkoll, men det är bra om båda har koll.
Och kanske inte alla vill orkar ha kol men att sitta ner med
någon som kan förklara läget och konsekvensen av olika val här
ett perfekt tillfälle då en sån människa behövs.
Vi har ju en digital självbetjäningstjänst för just
pensionsuttag på min pension som heter uttagsplanerad som
lanserades för fem år sedan och nio av tio sextiosexåringar har
blivit något tillfälle. Loggat in på min pension och det
är ungefär fyra av tio som har använt uttagsplanera blivande
pensionärer tror ju ofta att. Egentligen att påverka sin sin
inkomst samtidigt så står man inför just dom här besluten då
att jobba längre, sluta arbeta tidigare, ta ut pensionen tidigt
senare på kortare tid eller livet ut.
Och de här besluten har ju stor effekt på vilken inkonsument är
livet ut? Kan man förbättra de här
verktygen som finns? Att fler hittar till dem och får
hjälp eller vad? Vad är din take på det?
Här är superspännande. Jag är tyvärr för ung för att ha
testat uttagsplanerare. Man skulle göra det, men.
Man ska ha fyllt 55. Fyra 54 det är en stor dag.
Äntligen ligger jag, men jag jag ser fram emot den.
Dagen. Och or.
Saken, jag har ju sett er demonstration utav
uttagsplanering. Jag var på någon föreläsning här
hos er. Den är jätteimponerad, så jag
tycker när jag verkligen tänkt till det där är jättebra och för
mig alltså naturligtvis pedagogik och användarvänlighet
är ju helt centralt. Och skulle jag kunna se vad är
skatteeffekten om jag gör så eller så och hur?
Hur ser det ut om jag tar ut min tjänstepension eller
privatperson inkomstperson eller premiepension var ju liksom
vilken kombo ger mig. Mest pengar.
I längden, där vill jag ju kunna se och liksom en rimlig prognos
på hur det skulle be om arbete och några till eller om jag
delar ut delar av pensionen eller samtidigt som jag går ner
i arbetstid, alltså delar upp den.
Så det här är ju de här delen väl kunna labba med som är ett
litet och det. Det upptäckte att så har ni
tänkt den här uttagplaneringen är ju på det sättet, så det är
ju superspännande och här gäller att man är tillräckligt
intresserad för att testa det. Va men men då är det så här att
förenklingen får bara vara till en viss grad, för det måste ju
finnas möjligheter kvar att göra.
Göra så, så det är ju det att jag tror det var Einstein som sa
det. Hur ser present ett simple ess
possible på att not simple and that?
Och det, det är ju en jättesvår avvägning och sen vet vi att
människor i väldigt stor ångest över att betala skatt och våra
enkla observation är att folk dör hellre än att betala skatt.
Är det så? Alltså, vi såg vår observation
är när vi pratar ju de som har sparat mycket fonder innan det
blev i SK som ska betala skatt på vinsten.
Då kunde vi se att många tog aldrig ut vinsten.
In och så det handlar om dö för i viss mån vi gissar på något
sätt för att de vill inte betala skattpen som det blir när de tar
ut de här pengarna. Låter det heller vara kvar.
Kanske mina barnbarn kan få det? I don't know, men det är just så
att en viss typ av skatteoptimering i det här
verktyget tror jag är väldigt mycket värt.
Det var ju likadant med privata pensionsförsäkringar när när de
sålde sitt parti och minut just att det här skatteavdraget som
man fick på inkomstdeklarationen.
Det var ju ofta klon som gjorde att folk vaknade.
Ja men exakt och det är klon och det var samma sak.
Det är allemansfonderna att det var någon typ av skattelättnad i
början och folk bara sött skatt är väldigt betydelsefullt i hur
man beter sig. Och när pensionen väl betalas ut
då som pensionär, då har man ju små möjligheter att påverka sin
inkomst som det ser ut idag i alla fall.
Även om förändringar väntar som vi kommer prata lite mer om sen.
Då är det enbart utgifterna som man bör tänka på som pensionär,
tycker du? Ja alltså för vissa så kanske
det är det enda alternativet. Men men flera pensionärer är
kanske vad man kallar för Asset rich cash poor, det vill säga
deras bostad. Värd hur mycket som helst och
sitta med jättelåg kassaflöde så där det är ju väldigt smärtsamt
kan det ju vara men att se över kanske jag ska byta boende och
det kanske gör det kan göra hela skillnaden så det det beror på
liksom hur man vad man har för situation.
Men vi har ju en ekonomi i Sverige där vår allmänna ekonomi
i Sverige att jobbmarknaden belönar ju faktiskt erfarenhet i
stor utsträckning, snarare än bara hårt arbete.
Så det kan ju vara så att även när man går i pensionsålder så
kan man fortfarande vara arbetsför i huvudet om man har
ju en hel. Erfarenhet i med sig så här, det
är inte ovanligt alls att jag ser människor i över 60 nästan
sjuttioårsåldern att de arbetar med någonting med huvudet för
att de är så pass värdefulla. De har specialistkunskaper som
de har byggt på sig under livstid så är man i den
situationen. Då ska man absolut vara öppen
för att det kan finnas möjligheter.
Man hittar en headhunter eller fråga Arbetsförmedlingen eller
man kanske har kontakter så där finns det absolut någonting man
kan göra åt saken. Ja, nej, det är en arbetsmarknad
i förändring i positiva ordalag i mångt och mycket.
Men om vi tittar på. Efter de förändringar som som
kommer på pensionsområdet så är det ju ändå så att numera så har
man fler val när pensionen även betalas ut då ansenliga belopp
för både tjänstepensionen och premiepensionen är ju i fonder
och där kan man ju göra fondval även under utbetalning som
pensionär då och många ser ju över det här skyddet för
efterlevande inför att de ska ta ut pensionen.
Men sedan faller det här valet inte sällan i glömska och det
här är återbetalningsskyddet då för för tjänstepensionen.
Det kan man ju inte lägga. Till om man saknar under
pågående utbetalning, men du kan ju ta bort det om du inte längre
behöver det. Om om barnen till exempel har
blivit vuxna och klarar sig själva ekonomiskt i alla fall
och eller om du till exempel har en partner som har en en bättre
ekonomi än vad vad du har och du vill maximera din egen inkomst
och här kan kan ju pensionen då öka och i synnerhet om man lever
länge med fem tio, 15 i vissa fall faktiskt om man lever länge
upp till 20 % och tid. Och tidigare så har det ju inte
varit möjligt att ändra uttagsval för tjänstepensioner
heller, utan lagt kort ligger i alla fall för för just
tjänstepensionen då och här blev det ju en lagändring.
Blev årsskiftet som gör att. Det faktiskt går att pausa
pågående utbetala av tjänstepension och också
förlänga utbetalningstiden. Tror du att man kommer hitta
till de här valen eller behövs det någon välriktad knuff från
Pensionsmyndigheten och pensionsbolagen eller?
Nej, jag tror absolut i allra högsta grad kommer behövas
pedagogik och välriktade knuffar och påminnelse för att som
precis som du sa lagen ändrades nu i år.
Och det här kommer inte vara sista gången.
Lagförändringar sker och i takt med att liksom allting.
Moderniseras arbetsmarknaden förändras.
Det vi kommer se ytterligare förändringar och det.
Som lekman som inte har pensionen på sinnet hela tiden
som vi älskar att ha då. Då blir det ju omöjligt att
hålla reda på det här så det behövs enormt bra knuffar
pedagogiska och jag tror med med med A i och och moderna
instrument som kommer. Det kommer kunna bli så extremt
personifierade knuffar så att vet du vad i din situation så är
det här faktiskt det optimala för dig i alla fall förslag så
jag kan tänka mig att det här kommer bli bara bättre och
bättre och en mer och mer nödvändigt för att.
Det kan uppfattas som komplext här med pension.
Det räcker med ett par tre meningar och så plötsligt är man
talar man liksom total fackspråk.
Så att det är med välriktade knuffar.
Jag tror det är helt nödvändigt och jag tror att verktygen
kommer att bli bättre och bättre.
Vi ser ju redan nu med A i ur otroligt bra grejer kan bli så
det det tror jag är absolut på väg.
Spännande framtid. Jag har en en avslutande fråga,
men innan jag ställer den så tänkte jag höra, jaha, tycker du
att vi har fått med att alltså jag skulle kunna prata om det
här hur länge som helst? Men är det någonting?
Som du bara apropå det här med verktyg, alltså jag.
Jag ser fram emot en dag då att att se över sin pension på det
här sättet. Det ska vara lika vanligt.
Gå till tandläkaren. Det ska vara liksom, ja, men
tjena du. Det är dags för din att komma
och speciellt när man börjar som när jag var yngre.
Då fick jag ju kalla sig till tandläkaren för att det ska bli
bättre för tandvårdskostnaden i Sverige.
Förstår du så att jag tror att i takt man börjar närma sig
pension så ska man också säga du nu ska du bli inkallad till att
prata med en pensionsrådgivare precis lika smart.
Du kan vara en digital svell som fysisk rådgivare.
Säg att här är det nu hittar du på väg, vad vill du?
Jag, jag trodde det där skulle spara Sverige väldigt mycket
pengar och väldigt många människor.
En hel del ångest för många. Jag har sett det.
Många blundar så plötsligt är de 60 år och bara snart kan gå i
pension. Vad ska jag göra så?
Det här är någonting du borde ha blivit påmind om decennier.
Innan och många blir ju faktiskt mer positiva än vad de trodde
när de ser ser. Prognos första gången så kan det
få mycket. Pengar det handlar om.
Nej, men har man gjort det man ska och har man haft en en
rimlig lön då? Då blir man helt förbluffad över
hur ränta på ränteeffekterna har gjort att man pressar massor med
pengar men. Ångesten är onödan.
Jo det det också precis för. Det är också en grej att folk
sitter och har ångest när dom inte behövde det.
Alternativt har ångest och hade behövt göra någonting, så det är
det åt båda hållen. Men nu kommer den sista frågan.
Då kan man tror du att man kan göra någonting åt komplexiteten
i pensionssystemet för att öka medvetenheten under spartid men
också inför pensionsuttag? Det kanske onödigt svårt
allting. Det är ju komplext och hur
mycket man än förenklar så kommer det uppfattas som
komplext för den som inte tycker det är intressant.
Men och det är så att vi vill. Man vill ju inte att det
förenklas så mycket att det försvinner fördelar, för det
finns ju fördelar också i den här komplexiteten där man kan
optimera ut efter människor. Liksom situation bland annat hur
dom ska investera och så vidare. Det här är en svår balans så
tricket i att hjälpa människor förstå vad den här komplexiteten
innebär. Vad är det för konsekvenser för
valen? Du gör så med ett sånt
rådgivningsverktyg som visar, men konsekvensen blir så här, då
blir det lättare, så alla ska inte behöva förstå hur motorn
fungerar, att vi ska inte behöva lyfta på huden och alla ska
kunna peka på vad som är. Vad ska jag bara känna att
motorn funkar och då ska de vara glada med det så att jag.
Älskar att det finns fysiska personsrådgivare som faktiskt
kan prata med. För att i min sits för några
decennier sedan så satt jag ner mitt första jobb och fick sitta
med en pensionsrådgivare som sa, så här är det, vill du ha det
eller det och besluta vi alldeles uppenbart den där
såklart. Den är mycket mer ja bra, då gör
vi så här då och jag är ju supertacksam för det nu.
Ett par decennier senare så att att tidigt få liksom precis som
till tandläkaren eller vilken typ av checkup som helst att vad
det här är konsekvensen av dina handling nu, vilket vill du ha
det? Där behövs det, för det är
komplext och gör man det mindre komplext så kan du försvinna
fördelar så att det. Det är svår balans, men
rådgivning och instrument som hjälper en att förstå snarare än
att förstå all all mekanik, bara förstå konsekvenserna.
Det är kärnan. Att ta kontroll över sitt eget
sparande, liksom i tid. Tack så jättemycket för ett
spännande samtal. Ja tack själva.
Det här var jättekul. Väldigt kul.
Tack och. Du och jag, vi ses ju på andra
sidan ringen här nu som kommer. Och då är vi tillbaka här i
veckans fråga och den ställer jag till Anders, den kommer från
nils. Han är 64 år och har precis
blivit av med jobbet och han menar att han inte kan påverka
när och hur han nu ska gå i pension.
För det har ju liksom blivit som det blivit då han undrar, vad
har han egentligen för möjligheter när det gäller sin
framtida ekonomi kan han liksom ta tag i det här själv eller
finns det ingenting som man kan göra nu?
Ja, det här är jättejobbigt att förlora sin inkomst till jobbet.
Hur vilken ålder man än är i men men då kan man tänka så här, vi
bor ju faktiskt i Sverige. Här finns det ju.
Här finns det ett visst typ av skyddsnät.
Det finns ju bidrag att söka så nils kanske är med i något fack.
Han kanske har a kassa? Kanske har någon
arbetslöshetsförsäkring? Det hjälper ju en att liksom
brygga gapet där till pensionen som är då om ett år och det
kanske finns något. Det kan ju vara svårt att hitta
ett jobb när man är 64, men det kanske finns någon
specialistkompetens som nils sa som har byggt upp under ett
arbetsliv som vi pratade om här kan det ju faktiskt vara att han
kanske finns möjlighet att vara konsult någonstans med hjälp
utav kon. Takter han har eller en
arbetsförmedling eller någon någon headhunter, kanske jag vet
fler över 60 år som jobbar så där det, men det beror på så
klart vad man orkar göra det. Det kan vara svårt att sälja in
sig och hitta nya kontakter. Full respekt för det, men jag
skulle säga så här, man kollar med Arbetsförmedlingen om det
finns aktivitetsstöd kan kolla med Försäkringskassan och då
rätt till något typ utav bostadstillägg eller
sjukpenning. Kolla med kommunen om du kan få
någon försörjningsstöd på något sätt och jag menar om du känner
att du inte har tillräckligt till pensionen det, det är ju
det är ju tyvärr så att det tar ju en livstid att få ihop de här
pengarna så att att 64 till 65 år, det har ju ingen betydelse.
Det är liksom det är ett år till.
Det tog ju livstidet få ihop det här egentligen, men så.
Personen om du upplever att pensionen är för låg, ja då
finns det i alla fall garantipension och man kan söka
bidrag från olika bostadskostnader och sånt där.
Men i allt detta så är det ju bra att få lite hjälp för det
här. Det här är ju en djungel som är
som det finns saker, men det man måste veta.
Var finns de? Så steg ett skulle jag säga att
sitt ner och pratar med någon i kommunen och se vad kan jag
göra? Och då kommer du få den här
listan? Att ja, men har du
Försäkringskassan? Har du liksom någonting från
Arbetsförmedlingen? Men då kan du i alla fall hjälpa
dig att sitta, var ska du titta så det?
En hel del saker vi bor ju i tack och lov i Sverige där det
finns ett skyddsnät och då ska man ju lista ut var den är.
Jag håller med om det och sen ska man väl inflika också att
pension bör ju inte vara en alternativ försörjning via
arbetslöshet eller arbetsorförmåga utan kolla just
vad du har för möjlighet till stöd.
Precis som du var inne på sen beror det också på vad man har
jobbat någonstans om det har varit en arbetsplats med
kollektivavtal, då kan man få stöd av en sån här så kallad
omställningsorganisation som faktiskt kan hjälpa i vissa fall
även när man är under senare delen av yrkeslivet att faktiskt
få nya anställning. Fråga din chef, HR avdelning
eller fackförbund eller sök och och kolla själv via den här
tjänsten. Hitta omställningsorg.
Punkt, det här var ju spännande bra.
Så där kan man mata in arbetsgivarnas
organisationsnummer och då får du en hänvisning vilken
omställningsorganisation som du kan omfattas av, då kan man söka
sig vidare. Och det är typ TR i som vi har
efter podden. Tidigare, ja, det kan det ju
vara alldeles på vad man har jobbat.
Någonstans precis, men det kan ju vara det.
Häftigt ja, det lät ju väldigt bra.
Verkligen? Men men säg sen har webbplatsen
igen så folk slipper spola tillbaka.
Vad heter den? Hitta omställningsorg.se.
Den var svår. Hitta omställningsorganisation,
va? Man får googla helt enkelt ja,
men det det jag tänkte på Anders innan vi släpper dig det nu
jobbar du på en en utav dom stora bankerna då?
Och du har sagt att man ska ta hjälp av rådgivare och så.
Och då är det klart att en bank är ju kanske där man går till.
Lån. Men ni har ju inga kontor
längre. Nej, alltså, vi gör ju väldigt
mycket online och det här är både plus och minus.
Många älskare för de slipper komma de slipper resa till ett
kontor också. Ja, det vissa jag förvånansvärt
nog det. Men det, det är ju hur man är
funtad, tycker man om det, men det är ett teamsmöte med en
dator. Du ser ju en människa och du du
ser dig. Själv och så att.
Det det går ju, men ja, det är ju hur man är funtad, men det
går fortfarande bara att det är färre kontor.
Men. Vill man prata med sin bankman
då tar man helt enkelt kontakt med sin bank.
Och vad vi jobbar väldigt hårt med är att.
Folk ska svara i telefonen när du ringer.
Det är viktigt tycker vi så att krön ska inte vara en timme lång
utan det ska vara några minuter för helst annars så det.
Det har vi satsat rätt mycket på.
Bra jobbat då stort tack för att du kom igen.
Tack, själva jättekul att vara. Här, och då var det allt för oss
idag. Stort tack för att du har
lyssnat. I avsnittet hörde du Anders
stenkrona från Nordea, dan Ohlsson, Björk och mig Maria
Eklund ifrån min pension, den oberoende tjänsten i samarbete
mellan staten och pensionsbolagen där du får
bättre koll på dina pensioner min p.
På den produceras av min pension och vi släpper nya avsnitt
varannan fredag. Vill du lyssna på tidigare
avsnitt? Ja då hittar du oss där.
Poddar finns på Spotify, Youtube, Apple podcast och alla
stora streamingtjänster sök på min pensionspodden så hittar du
oss vi Lund i missar något avsnitt slå då på pushnotiser så
får du en påminnelse när vi släpper nytt.
Har du en fråga eller ett ämne som du vill att vi tar upp hör
av dig till oss på podd att min pension.se.
Vi hoppas att vi hörs snart igen.
Ta hand om dig och dina pensioner till dess ha det
jättebra hej.