Med 1 åldrande befolkning ökar behovet av vård och omsorg och i
framtiden kommer välfärden behöva fler händer anställda i
kommuner, regioner och kommunala bolag har sedan årsskiftet fått
ett nytt tjänstepensionsavtal. Där fortsätter inbetalningen
ända fram till 69 år. Avtalet heter för de flesta acup
KR kommer den nya åldern innebära att fler jobbar längre
eller blir det arbetsmiljön som sätter gränserna?
I våras kunde de som har föremålsbestämd tjänstepension
inom kommun och Region byta till premiebestämd.
Hur gick valet? Och hur påverkar inflationen
tjänstepensionen inom kommun och Region?
Det ska vi prata om idag med Johan Sjöström som är individ
och ledningsstöd på KPA. Välkommen till oss Johan.
Ja men tack tack Maria och kul att vara här.
Tack dan också. Ja, vi är jätteglad att du tog
det hit ända från söder tvärs genom.
Stan känns det inte hade med 1 korv också borta vid karlavägen.
Innan. Så att så att.
Få ett lunch också. Ja men precis.
Och sen så har vi också dagen då som Björk på den pensionsekonom
i studion. Ja hej hej hej hur mår du?
Ja, det är bra. Jag fick inte i mig någon korv,
men det går nog bra ändå. Kranvatten direkt från källan
får. Duga.
Det fick. Jag och sen, så kommer ni höra
mig också då Maria ecklund, men åter till ämnet nu då?
Johan välfärden har en stor kompetensutmaning inom kommuner
och regioner väntas stora pensionsavgångar de kommande 10
åren och behovet av rekrytering är stort.
Hur passar det nya pensionsavtalet in i pusslet?
Kan det bli så att fler vill jobba längre när man tjänar in
tjänstepension ända fram till 69 år, eller tror du att det är
andra saker som kommer att styra?
Ja, absolut verkligen. Det kommer ju vara en utmaning
för sektorn under de närmaste åren.
Och ja, som du nämner så väntar hur stora pensionsavgångar och
ett stort rekryteringsbehov. Och det har ju samband med att
det är en svag ökning av personer i arbetsför ålder och
antalet sysselsatta i kombination med tuff konkurrens
på arbetsmarknaden. Det betyder ju att välfärdens
kompetensutmaning inte bara går att lösa genom att fortsätta att
rekrytera fler faktiskt så att ja som du är inne på som frågar
antyder det är fler faktorer. Som bidrar till att allt fler
muren förlänga sitt yrkesliv och det nya pensionsavtalet då ska
ju vara en viktig pusselbit i att det sker.
Och ja, jag tänker lite bakgrunds bakgrundsdata då som
exempel, att om man tittar på kommuner och regionsektorn och
om pensionsåldern skulle stiga till 66 år från dagens 64,2 i
kommuner och 64,5 år i regionen fram till 20 31 ja då skulle
faktiskt behovet av rekryteringar till följd av
pensioneringar under den här perioden.
Minska med från 319. Till tvåhundrafyrtiofemtusen.
Ni kanske inte säger så mycket. Men det motsvarar minskning med
drygt 23 % pensioneringar under den här perioden.
Så då får man liksom en förståelse för för hur
förändring i form av ett förlängt yrkesliv kan påverka
och bidra till att stötta kompetensförsörjningsutmaningen
som regionsektorn står inför. Och sen kan man ju säga också,
ja, ni känner ju till det här förstås, men det finns ju en hel
del som talar för att det kommer ske tillsammans med de
förändringar som har skett och som kommer ske i form av att de
lägsta åldrarna för uttag av allmän pension och
garantipension har höjts från och med tjugotjugotre.
Och att låsåldern också höjts och för att senare följa så att
uttrågsålderfall men pension ytterligare höjs från
tjugotjugosex ja och sen är det ju förstås väldigt, väldigt
många andra områden som är väsentliga i sammanhanget för
ett förlängt yrkesliv och. Behovet då exempelvis om att öka
jämställdheten i en kvinnodominerad sektor som vi vi
betjäna som pensionsbolag, arbetsmiljöarbetet då vi kommer
väl in på det sjukfrånvaron kompetensutvecklingen, hur
arbetssätten kan utvecklas och. Hon är med mig någon liten
spaning också kring teknikutvecklingen som jag läste
på lite grann inför det här inför det här mötet så att det
ska bli spännande att diskutera om sakerna.
Men som sagt var det många pusselbitar som ska på plats.
Ja vi tycker också det ska bli spännande.
Och det finns ju flera kreativa grepp som vissa kommuner har
tagit till i Halmstad till exempel så har man ju en bonus
till seniora medarbetare som inte går i pension.
Där kan man ju få upp till sjuttiofemtusen kronor om man
jobbar kvar och det finns ju flera norrlandskommuner som
också försöker locka arbetskraft och man har naturligtvis väldigt
mån om att behålla dem man har också.
Men det nya avtalet innebär ju också att inbetalningen till
tjänstepensionen ökar rätt rejält och för många handlar det
om 1/3 extra faktiskt alltså den som tjänar tjugofemtusen kronor
får faktiskt 375 kr mer inbetalt i sin pension.
Varje månad är man ung och jobbar länge och med ränta på
ränteeffekt också på det då då så blir det ju en ett rejält
tillskott till pensionen har de anställda koll på det här att
arbetsgivaren nu blir en väldigt attraktiv arbetsgivare tänker
jag går nu ut ur saluför det. Ja men delvis tycker jag vi.
Vi ska ju ta ansvar för att att det blir känt i nya
pensionsavtalet som har slutit, så de fördelarna som det innebär
för de anställda och att det är också då bidrar till att.
Det blir ännu mera attraktivt att att jobba i kommun och
regionsektorn. Men jag tänker som så på din
fråga här så tror jag att att man har koll II på kronor, hur
mycket det blir mer i pension, det tror jag blir mer en
långsiktig utmaning för oss att försöka lösa och jag tänker, vi
har ju haft en intensiv period nu med mycket
informationsinsatser och den här typen av vad ska man säga
typfall där vi räknar fram hur mycket mer pension man får.
Genom det nya avtalet har vi ju använt och exempelvis en
undersköterska då som yrkesaktiv från 21 till 68 år, att de kan
få drygt 1700 kr. mer i månaden i pension.
Kom en illustration då vi har haft andra andra yrkeskategorier
också. De är ju ganska kan man säga
effektiva II att bidra till att man faktiskt ser att man får ett
ännu bättre pension i kommuner och regionsektorn.
Men jag tror det räcker ju inte då under det här tjugotjugotre
utan även framöver och ja, tillsammans med er och andra
aktörer och intressenter att öka exempelvis användningen av
digitala tjänster. Vi har ju tycker vi är en fin
inloggad tjänst då mina sidor där man kan se utvecklingen och
hur mycket som betalas in för den kommunala tjänstepensionen,
men att man också använder. Prognos tjänster som min pension
då det är ju effektivt att se liksom i kronor och öron hur
mycket som betalas in och hur mycket pensionskapital man får
och vilken prognos man får. Då blir det mer påtagligt tycker
jag. Jag tänker att det låter kanske
lite klyschigt, men tillsammans med arbetsgivare och fackliga
organisationerna fortsätter Det här fina samverkansarbetet som
vi har haft, vilket har varit intensivt då med mycket
informationsträffar och många olika format för att nå ut.
Men att bidra till att man får större förståelse för sin
tjänstepension som förmån. Och att den vi har ju stor
tillgång till olika ytor där vi pratar både med individkunder
och arbetsgivarkunder att nå ut med innehåll i format som är
effektivt då och och ja, som det antyder kanske också lite grann
nå ut till unga som som som har nyss klivit in i en yrkesroll
och och på det sättet också bidra till att man får större
förståelse för att det det är en bra anställningsvillkor av att
ta anställning i kommun och regionsektorn.
En sak som vi inte har nämnt. Det är ju faktiskt att man kan
få pension från första kronan när man är ung också i andra
avtal får man ju vänta. I alla fall det privata avtal.
Då får man ju vänta tills man är 25 eller 23 så men men ert avtal
så får man det från första kronan även om man sommarjobbar.
Det är ju otroligt ju. Ja man kan ju se det som att det
är ett bra insteg till att börja bygga kunskap om om pensionen,
för då finns det ju någonting om man loggar in exempelvis på vår
på vår våra mina sidor eller min pension som mina sidor så att så
att och kanske man får ett orange kuvert då om man liksom
passerat de tröskelgränserna så att det är väl jättebra och sen
förstås då en utmaning att att. Skapa en förståelse och kunskap
då, men. Den byggs ju inte vända så att
det är bra att man är ute tidigt då eller vid att vi kan vara ute
tidigt och informera. Just att det här nya eller
uppdaterade avtalet då beroende på hur man ser det acup KR
faktiskt innebär högre pensionsavsättningar än än
tjänstepensionsavtal i privat sektor.
Många gånger, alltså. Historiskt har det ju ofta varit
tvärtom har någon reflektion på det?
Ja, men absolut då. Jag tänker jag var, jag var lite
tvungen att att testa och pröva våran produktexpert Tomas måns
som på det här och. Det har diskuterat med honom där
då så så kommer vi nog fram till att det.
Det är inte riktigt stämmer faktiskt historiskt utan man
tittar på cop KL så har det varit 4,5 % på hela lönen
faktiskt och en förmånsbestämd del på på inkomst över 7,5 och
sedan 2010 och sedan om man tittar på efterföljande avtalet
a ka k eller så har det varit 4,5 % och 30 % sedan 20 14 ja
och IPFA det här är liksom jättegamla avtalet så så har det
också varit högre avsättningar. Om jag om jag uttrycker mig så
här då att det har blivit märkbart bättre än vissa privata
tjänster. Pensionsavtal det har har du
någon reflektion om det för att både tidig intjäning och inte
längre 4,5 % utan 6 % och man fortsätter tjäna in pension
efter 65? Det är ju märkbara
förbättringar. Man kanske kan södra om till
vården. Jag.
Tänker, det är väl kanske lite grann som man man ska se det
stora sammanhanget och det var ju inne på utmaningen med
kompetensförsörjning III välfärdssektorn.
En tajtare arbetsmarknad som bara möter behovet av att
yrkesgrupperna i en kommun och regionsektorn att man ökar
attraktiviteten i det och där pensionsavtalet är en komponent
och en pusselbit i det. Men det går ju att reflektera
över. Men ja, så ser det ut för
tillfället då sen kan man väl tänka att de olika
kollektivavtal sektorerna inspirerar varandra och att
efterföljande förändringar sker så att det takta liksom lite
växelvis också så har det väl kanske också sett ut historiskt?
Ni får väl se, men även ändå om det finns vinster med att jobba
vidare så kan ju faktiskt hälsan vara den som sätter stopp då och
jobben i den här sektorn är både fysiskt och psykiskt krävande.
Sjuktalen för de som är äldre hur tänker man där?
Ser ni någon ljusning i det här? Orkar man jobba liksom till 69
tänker jag. Ja, men det är ju en utmaning i
många yrken II, välfärdssektorn och i det här förhållandet så är
ju arbetsgivare och fackförbund tycker jag väldigt aktiva och
bidrar på flera sätt eller jobbar med frågan på på väldigt
många olika sätt som som gör att man blir både imponerad men
också ödmjuk inför den utmaningen som är.
Man kan väl säga några saker som jag tycker är lite utmärkande
och det handlar ju väldigt mycket om det här.
Arbete som sker aktivt och i princip sedan tjugotolv med
friskfaktorer och där man har vetenskaplig stöd av att titta
på vissa faktorer som kännetecknar just då
arbetsplatser med låg och stabil sjukfrånvaro och tidiga insatser
får man arbetsanpassningar, systematiskt arbetsmiljö i
vardagen, kompetensutveckling. Hela arbetslivet är sådana
friskfaktorer och det tänker jag att det kanske vi också känner
igen lite grann på våra arbetsplatser och.
En ytterligare sak som jag tycker om att titta på kommun
och Region sektorn är ju att lyfta fram det samverkansavtalet
och som parterna har lyft inom det kommunala området och man
ska ju här främja då ett arbetsmiljöarbete som går utöver
det lagstadgade och för mig som finns på KPA så tycker jag att
det är särskilt kul. Under det här året så har vi
intensifierat samarbete med sunta arbetsliv som drivs av de
gemensamma fackliga organisationerna inom KA sektorn
och SKR och symborna. Och jag tycker de har ju ett
väldigt fint uppdrag att samla in och sprida kunskaper om
förebygga en hälsofrämjande och rehabiliterande
arbetsmiljöarbete och sen att göra den här kunskapen
tillgänglig. Och använda på arbetsplatser i
sektorn och då kan man ju tänka att vi IKPA och vad kan vi göra
då? Ja, vi har ju väldigt mycket
kommunikation mot eller ut till individkunder och arbetsgivare
och då tycker vi att nej, men vi tillgängliggör våra kontaktytor
och kanaler och gör vårt för att kunna sprida den här kunskapen
som sätter arbetsliv bidrar med och väldigt många av de
verktygen som som arbetsgivare och anställda kan använda för
att jobba för att. Förbättra arbetsmiljö och på det
sättet då förlänga ett djur eller öka chansen för ett
förlängt yrkesliv. Sedan tror jag också att en del
i det här arbetet som vi startade tjugotjugotre.
Det kopplar ju vi till vårt ambition inom socialt
hållbarhet. Att som investerare på sikt
kunna möjliggöra förbättringar arbetsmiljön inom sektorn och
till exempel investera i sociala obligationer med det här syftet
då. Men det finns inte riktigt de
här förutsättningarna än på plats för att.
Det ska vara mätbart och mätbara effekter för det som viktiga för
oss som investerare så att det jobbar vi lite mer på ett
utforskande Stadium, men det kommer säkert och få ta ett
exempel där som jag tyckte kändes väldigt bra i höstas så
var jag och vår affärsutvecklare max Jonsson nere och hälsade på
Göteborgs stad och träffade HR direktören där och syfte att
lite utforska med inlyssnande. Se hur vi som pensionsbolag för
kommun och regionsektorn kan bidra till 1 hållbart arbetsliv
och då blir man ju också imponerad över alla de olika
typer av projekt som pågår inom en förvisso då väldigt stor
arbetsgivare kommunsektorn men. Och man zoomade in på en sak då
och det känner vi säkert igen. Ljudvolym i förskolan då som är
ett problem som bidrar till att förskollärare barnskötare i rätt
hög utsträckning inte orkar jobba kvar och men det.
Det är också faktiskt pågår ett aktivt arbetsmiljöarbete, men
där det också kan finnas möjligheter på sikt då givet att
det också går att mäta effekterna av av åtgärder som
man skulle kunna tänka sig att man länkar till 1 investering,
att man förpackar det då på motsvarande sätt som
investeringar idag sker i form av aktiva investeringar aktiva i
miljöåtgärder som har förpackat som gröna obliga obligationer.
Det kan ju vara ja, liksom den fysiska arbetsmiljön då där det
finns finansieringsbehov och att rusta skolor exempelvis då eller
förskolor för att att bidra till förutsättningar för ett förlängt
yrkesliv. Väldigt spännande för oss som
pensionsbolag för kommunsektorn att hitta närmare på.
Sen finns det ju många fler initiativ då, men jag måste ändå
nämna om jag tycker nya omställningsavtalet som
trädkraft tjugotjugotvå och kommunen och regionsektorn är ju
också ett en satsning på att förlänga yrkeslivet och det ska
ju främja ett livslångt lärande kompetensutveckling hela livet
och stärka min och ja arbetstagarens då ställning på
arbetsmarknaden. Det finns exempelvis
äldreomsorgslyftet SKR och de fackliga organisationerna.
Kommunal har gjort en överenskommelse och där man ska
exempelvis kunna studera med lön till att bli vårdbiträde under
undersköterska. Och det är ett annat exempel och
sen passa jag på inför den här podden också att titta lite
närmare på den teknikutveckling som sker som är väldigt
spännande som kallas välfärdsteknik och där finns det
ju väldigt mycket fina effekter som kan bidra till att både vara
brukare och de som jobbar i den här sektorn får bättre
arbetsvillkor och. Ja det exempelvis automatiska
duschsystem som gör att brukaren själv kan sköta sin hygien hjälp
med att handla digitalt som gör att hemtjänsten slipper handla i
butiken. Digitala sömnsystem som minskar
resor för nattpersonal som då är exempel och för den som vill
veta mer så tycker jag att det Kommunals rapport från
tjugonitton här på det här området är väldigt intressant
och där finns flera olika perspektiv som ändå just på på
teknikutvecklingen och den kan bidra till arbetsmiljön.
Det händer ju väldigt mycket saker tycker jag och som.
Där där det är många pusselbitar som sammantaget.
Ska leda till till bättre arbets ju bättre förutsättningar för
ett förlängt yrkesliv så att det blir man lite glad och starkt
över faktiskt. Man ser de fina initiativen.
Men ändå så vill många jobba deltid och de allra flesta
jobbar ju faktiskt deltid och kanske ja mitt i livet läxor när
man har familj och så där. Men just inom kommunal sektor så
så är det ju. Är det ju så att många faktiskt
fortsätter att att jobba deltid även senare i livet och när man
jobbar deltid och i slutet av arbetslivet så kan det ju också
vara ett sätt att faktiskt fasa ut sitt arbetsliv, sakta, sakta
och säkert för att orka jobba längre.
Hur hur berättar ni om den här möjligheten eller är det liksom
så att alla inom kommunal sektor kvinnor tänker då jobbar väldigt
mycket deltid ändå inom vården, så att det kanske de är medvetna
om det. Eller hur tänker ni?
Ja, men precis om man tittar på exempelvis
arbetskraftsundersökning så kan man se att den vanligaste
orsaken till deltidsarbete är en kommun eller region.
Är det att få mer tid till hushåll och familj?
Och det kanske ser lite olika ut beroende på om man är
småbarnsåldern eller om man är närmar sig med pension och
kanske har behöver ta omsorgsansvar för för föräldrar?
Men det och därefter kan man säga så den vanligaste orsaken
då till inte att man inte har enhetvist anställning är att
inte kunna få det så, men då känner vi till att det finns
några heltidsresan i kommuner och regionsektorn som faktiskt
har bidragit till att öka antalet heltidsanställningar i
sektorn. Att ta några siffror så är det
72 % av de anställda i kommuner som jobbar heltid och 71 % i
regionerna så att det är ju alltså en ganska stor andel som
har deltid och om man går in och tittar på exempelvis SKR så kan
man se att de som jobbar deltid om de skulle öka sin arbetstid
med 3 timmar, vilket inte är jättemycket då alltså skulle det
bidra till att man minskar arbetskraftsbehovet med 1
tredjedel nyrekryteringsbehovet så att så att det får en ganska
stor utväxling. Var den här sektorn sätt att
förmåga att kunna kompetensförsörja sig, men om
man tittar utifrån individens perspektiv så så är det ju så
precis som du säger att att det är en sån sak som man kan behöva
överväga då och vårt uppgift tycker jag.
Det handlar ju om att försöka se till så att man känner till det
som kan påverka livsinkomst eller det som påverkar livs
eginkomsten och i slutändan pensionen och försöka göra det
så enkelt som möjligt så att man kan göra förhoppningsvis att
förstå konsekvenserna av det informerade och medvetna val.
Och jag är ju. Haft väldigt mycket
informationsinsatser. Samarbete vi har haft Annika
creutzer som skrivit böcker på temat och mycket innehåll på
våra digitala ytor som ska bidra till till kloka medvetna val.
Men det är ju en komplex fråga. Det finns ju många olika saker
som som man behöver överväga i sammanhanget då och jag tycker
också att det som jag nämnde om man tittar på vårt uppdrag som
förvalsbolag och vårt samarbete med sunt arbetsliv så tycker jag
att vi börjar mer förstärka hur vi pratar med våra både
individkunder och arbetsgivarkunder om att
arbetsmiljö och hälsa då är en viktig faktor för ett hållbart
arbetsliv. Betolig på de som finns i vår
sektor och det tycker jag ramas in väldigt fint i vårt
hållbarhetsarbete och rent mänskligt att våra kunder mår
bra på jobbet och hemma och orkar ett ett relativt långt
arbetsliv och att det bidrar till 1 bra pension så att ja,
det är ju, det är ju inte vi ensamma som kan dra hela det här
lasset, men vi tillsammans med andra jobbar.
Jobbar intensivt och tycker har sätter väldigt mycket resurser
och och försöker göra bästa för att det hela tiden blir lite
bättre. I våra informationsinsatser.
Det är där vi är så att ja, och vi tycker det är kul också att
inspireras av andra. Vi vill ju inte liksom slå oss
för bustret så att vi är bäst här utan tycker det är fint att
exempelvis i branschen att vi tittar på varandra och hjälps
åt. Det är ju flera andra som jobbar
också aktivt med de här frågorna afa exempelvis AMF, så också
tycker jag gör det bra. Men det här med att man jobbar
deltid i slutet av arbetslivet och kombinerar pensions och
arbetsinkomster? Det som har kommit att kallas
att bli jobb och när jag tänker. Jag tänker att blir man det före
65 eller så, då finns det ju ofta de här kraven på att ta ut
tjänstepension så ska det ske i pensioneringssyfte.
Att man trappar ner sina arbetstid eller helt slutar
arbeta får man garantipension och bostadstillägg från det
allmänna pensionssystemet. Då är ju det ofta som utfyllnad
till 1 inkomstbaserade pensionen och den betalas ju ut från 66 då
och inte tidigare. Men samtidigt så kan det ju vara
lönsamt att fortsätta jobba där. Skulle du säga som kommun och
regionanställda att det är lättare att vara jobb och när
från 66 år och framåt jämfört med vad det är tidigare.
Jag tycker. En bra fråga dan.
Jag tänker att Jacob KR då det nya åtalet så finns ju inga
hinder alls för att ta ut helpension och samtidigt
fortsätta att arbeta på heltid. Det finns inget krav på
pensioneringssyfte med andra ord och när det gäller uttag mellan
60 och 65 i förhållande till uttag vid 66 eller äldre så så
tänker jag att det kanske inte spelar eller det spelar
egentligen ingen roll när det gäller tjänstepension, men
däremot så är ju skattesystemet som som bekant utformat då
skatten är betydligt lägre på arbetsinkomster och
pensionsinkomster. Efter 66 och 67 från och med
tjugotjugoett. Att beroendet på inkomstläge så
så uppstår ju vi varierande grad marginaleffekter genom både
garantipension och bostadsläggets utformning så att
jag tycker nog att det inte är en alldeles enkel fråga svar på
även om vi. Skiljer sig åt mellan olika
individer också. Så att jag kan ju tycka att det
ideala hade väl varit att att inte vara någon skillnad för mig
som individ så att det hade varit neutralt.
Men jag tror ju också att det är inte alldeles lätt att att få
den enskilda att kunna överblicka och förstå
konsekvenserna av ett sådant beslut.
Så det blir jag rätt ödmjuk inför.
Som vi sa tidigare så har anställning inom kommun och
Region med föremålsbestämt tjänstepension, haft möjlighet
att byta till helt premiebestämd tjänstepension.
Nu i vår och jag tycker vi stannar där en stund för att jag
tänker någon behöver förklara det här med med premiebestämd
och föremålsbestämd tjänstepension.
Vad är det för skillnad? Vad är det vi pratar om?
Medan förmånsbestämd tjänstepension.
Då är man kan garantera den viss nivå av slutlönen när man går i
pension efter ett långt yrkesliv.
Och i de här fallen så finns det ingen möjlighet för mig som är
anställd att välja hur pengarna ska placeras eller förvaltas har
jag istället en premiebestämd tjänstepension?
Ja, då betalas det in en viss procentsats av min lön till
pensionen och här har jag möjlighet att välja
placeringsinriktning om det ska vara då i en traditionell
försäkring där bolaget sköter allting eller en fondförsäkring
där jag själv kan göra fondval. Och just i det här avtalet då så
är det helt fritt. Man kan välja 100 % fond.
Man behöver inte ha någon del av träd som det är på det privata
eller? Så är det.
Men då till frågan då då? Nu har vi koll på på
premiebestämd och förmånsbestämd om man då har bytt sin
förmånsbeställda tjänstepension så får man tilläggspremier
enligt en särskild tabell så länge som man är anställd inom
avtalet eller senast fram till 65 år.
Och då undrar jag, hur har det här valet gått?
Man kan säga och knappt hundrafemtontusen valberättigade
som pensions och pensionsvalet administrerar för valet för ja,
det finns ju 2 valcentraler på det kommunala området så var det
alltså 26 % som gjorde ett aktivt val och.
Och de 26 procenten då så II absoluta talsvalet nittontusen
som var då AK ar alltså det helt premiebestämda avtalet och något
mindre och elvatusen var det kap KR aktivt val som ju i en
kombination av premiebestämt och förmånsbestämd tjänstepension
och de som inte gjorde ett aktivt val då stannade ju kvar
II cap KL så satte det var utfallet och jag tror vi låg
ganska nära i våra prognoser också kring andelen.
Som skulle välja AKK var det helt premiebestämda.
Runt 20 % hade vi och vi hamnar ju ganska nära där då jag tog 17
% motsvarar de här nittontusen som då var då AKKR så att ja,
det var utfallet och valet då. Och vad som är mest förmånligt
här att kvarstå eller att byta det tänker jag att det beror ju
på en rad faktorer, bland annat ålder, anställningstid,
löneutveckling och när och hur man går i pension, vilket är
svårt eller i vissa fall omöjligt att veta på förhand.
Har ni märkt av en beslutsvånda från de som berörde?
Sig av det här valet? Ja, men precis som du är inne på
dagen det det är klart, det är en utmanande uppgift att att
informera om tjänstepension i allmänhet och även i det här
valet då där man står inför 2 olika kan man säga system så att
visst har vi stött på anställda som omfattats och och viss
beslutsvåda och man kan ju summera att vi har ju gjort
väldigt många informationsträffar som har gått
ut på att förklara skillnaderna i de olika avtalen och precis
som du är inne på dem så av förståeliga skäl så är det många
som har tyckt det varit svårt att veta vilket avtal de skulle
välja och. Vilket som var inom situation
bäst och det också tycker jag framkommit att man exempelvis
har önskat sig tillgång till beräkningssnurror eller den här
typen av typfall eller exempel personer som vägledning och
eftersom den framtida pensionen beror på så många olika antågen
så det är i princip omöjligt att säga vilket avtal som är bäst.
En ändring av ett antagande avkastning, lön eller
pensionsålder kan ju avgöra att det avtalet som först verkar
bäst inte längre ger det. Men med det sagt så tycker jag
att den här kraftfulla informationssatsningen, som har
varit under en längre tid i inför valet och under valet.
Som vi tillsammans med parter och andra intressenter genomfört
så tycker jag att man kan ha en förhoppning, att det har
bidragit till att öka kunskapen bland de anställda som omfattats
av valet och även arbetsgivaren om pensioner i allmänhet och
tjänstepension i synnerhet. Och det får man väl säga?
Det är inte så tokigt det heller, även om vissa individer
då kan ha haft en beslutsvåld att man har liksom ökat förmågan
att förstå sin tjänstepension. Nu har jag inga resultat på
mätningar med mig som som bekräftar den förhoppningen, men
vi har mätpunkter och där jag hoppas att vi bland både
arbetsgivare och men framförallt individer eller anställda
kassetten här. Förhoppningen som vi har nära
att den i någon mån har infniats.
Det tycker jag vore väldigt fint.
Men tror du generellt sett att det finns en övervikt att bland
de som byter då att man har det gemensamt kanske att man har
decennier kvar i arbetslivet? Man gillar placeringsval för sin
pension och man har högre löner. Annars står man kvar i
förmånsbestämd kan det se ut så. Ja, men delvis kan det nog vara
så vi har ju statistik som visar att yngre i något högre
utsträckning bad det nya avtalet.
Då är det helt premiebestämda AKR.
Vi har inget i sängen belägg i våra siffror på att det finns en
koppling till att man just gillar möjligheten till
placeringsval, men så kan det säkert ha varit för vissa.
Sen kan man ju ha ett en hypotes att valet skedde i tillstånd av
såväl viss osäkerhet på de finansiella marknaderna som
världsläget i stort, vilket kanske kan ha påverkat
riskviljan hos vissa som. Vad eller som inte vad och att
det finns ett inslag, ett sånt här läge att man väljer att
stanna kvar i den lösning som man redan har, även om man
kanske inte till full och heller känner till vad den är.
Jag vet vad jag har, men inte vad jag.
Får och och. Den här höga andelen 83 % som
ändå är är kvar då i cap k eller kanske antyder det.
Men i framtiden så kan det här få viss effekt ändå va för att
förmånsbestämda tjänstepensioner.
De gäller ju fram till 65 år och de sista yrkesåren de har ju.
Stor inverkan på vilken förmån jag får medans för
premiebestämda tjänstepensioner. Där kan ju inbetalningarna
fortsätta efter 65 år och de sista åren har inte samma
betydelse för för pensionens storlek.
Tror du att de som omfattas fullt ut av premiumbestämda
tjänstepensioner kommer ha ett annat mönster när de rundar av
yrkeslivet jämfört med de som omfattas av förmånsbestämda
motsvarigheter? Ja, jag tyckte det var en
intressant fråga. Jag var tvungen att att vädra
den internt faktiskt. Och ja, den förmånsbestämd
ålderspensionen då IKK eller den är ju färdigkännad som du säger
då vid 65 och sen hela den avgiftsbestämda ålderspensionen
för det avtalet, då 4,5 % på hela lönen fortsätta att tjäna
sin sen finns det en tycker jag en särort då i de kommunala
avtalen om man har en förmånsbestämd pension att i de
flesta fall så påverkar inte de 2 sista åren storleken på den
här förmånsbestämda ålderspensionen då.
Men om vi skulle försöka ja gissa lite grann tillsammans då
så så så tror jag att premiebestämd pension då som
helhet utan över åldersgräns och några begränsningar uttag i
förhållande till arbete borde faktiskt påverka arbetslivet det
runras av och vi vi kom fram till att kanske någon form av
att en tidigare nedtrappning i arbetslivet att man trappar ner
kanske lite tidigare arbetstid inför pensionen och kanske i
kombination med att om man senare lägger sin sin sitt.
Utträde sin sitt pensionsuttag att det skulle kunna vara ett
ett möjligt mönster då för för vissa grupper.
Intressant fråga. Det kan man nog studera, tycker
jag. Och när vi spelar in det här
avsnittet så är inflationen hög och det har den faktiskt varit
ganska länge nu tycker jag. Och prisbeloppet höjs 2024 med
hela 9,3 %. Vad innebär det här för
tjänstepensionerna inom kommun och Region?
Ja den förmånsbestämda ålderspension IKL indexerar med
prisbaksbeloppsförändringen och den är ju avtalad då, till
skillnad från till exempel ITP 2 så den räknas ju upp väldigt
kraftigt tjugotjugotre och kommer också att räknas upp
kraftigt tjugotjugofyra. Och sen finns det ju en egenhet
då att en AI just bestämda ålderspensionen Jakob KR räknas
också upp med prisbasförloppsförändringen
innan den förmedlas. Och det är ju en avtals reglerad
uppräkning i det avtalet som hör samband med att avgiften då
betalar sin kvartalsvis i efterskott.
Hur sa du avgiftsbestämt är det detsamma som premiebestämt?
Det är detsamma. Ja skapa den här inflationen,
huvudvärk för arbetsgivarna som ska stå för den här
värdesäkringen. Men glädje för pensionärerna som
får ta del av den. Ja kanske inte huvudvärk, men
det har ju inneburit. Kommer innebur innebära
betydligt högre kostnader jämfört med de inflationen har
varit lågt, till exempel 2 % så att ja pensionär med
förmånsbestämd ålderspension har säkert blivit glada för den här
stora höjningen, men sen är det ju också klart att många har ju
fått det tufft då med hänsyn till ökad levnad som kostnad.
Det är stort och till exempel att pris med priset på livsmedel
och ökat med nästan 25 % mellan tjugotjugotvå och tjugotjugotre
så att det det ser väl lite olika ut och beroende på på om
man tittar på arbetsgivare eller.
Pensionärer. Blir det enklare för kommuner
och regioner att räkna på pensionskostnaderna nu när den
föremålsbestämda pensionerna när de fårssas ut.
Ja ser det absolut och jag tror att lyssnar man med
ekonomichefer som sitter och ansvarar för budget och
prognoser så skapar ju det här en ökad förutsägbarhet för
kommun och regioner och det har ju varit ett av motivet också
till att fasa ut de förmånsbestämda pensionerna att
att bidra till till 1 ökad ökad förmåga att kunna förutsäga
vilka kostnader som pensionerna kommer att bidra med i
kommunsektorn framöver. Stämmer att de premierbestämda
tjänstepensionerna är billigare för arbetsgivaren just nu än
förmånsbestämda generellt sett, men längre fram när inflationen
går ner så råder det omvända förhållandet.
Eller stämmer det eller stämmer det inte?
Ja nej, men de högre avgiftsnivåerna 6 % och 31,5 %.
Det innebär ju faktiskt högre kostnader totalt sett för
sektorn. Den stora massan då får ju en
förhöjd avgift från 4,5 % till 6 procent.
Men ja, om inflationen sjunker då vilket är väl kommer göra på
sikt så kommer väl kostnaden för så väl ha k ar som k eller att
funka. Sen tänker jag lite grann som vi
var inne på tidigare också, att man får nog se det nya
pensionsavtalet som en pusselbit i den den.
Utmaning och situation som som sektorn befinner sig.
Och som ska bidra till till ökad förutsättningar för flexibilitet
och rörlighet och bidra till sektorns behov av att att stärka
sin förmåga att kompetensförsörja på sikt inför
den inför den just. Det som inledde med då, men det
här att räntorna är på väg upp då det märks ju för alla som har
bolån eller lånar pengar. Har det någon effekt för
pensionerna inom kommun och Region?
Ja, pensionen placeras eller betalas ut?
Ja, men precis jag tänker lite grann som vad jag var inne på.
Inledningsvis för vasprodukterna som jag tycker är lite spännande
och då tycker jag att man ändå kan se ett mönster II form av
produkter, utveckling där man skapar ökad trygghet och kanske
framförallt då II. Inför pension eller under
utbetalningsfas och en sådan förändring som gjorde vi då
nyligen som vi kommunicerade också där vi minskar risken
eller sätter en begränsning i hur mycket pensioner kan variera
under en utton då till 5 procent?
Sen tänker jag att ja, börsen har ju gått bättre än förväntat
och det kanske bidrar i viss mån till ökad riskvilja.
Vi ser lite högre flöden från vår traditionella försäkring då
till fondförsäkring i banker exempelvis och det kanske
speglar en ökad riskvilja och sen tänker jag också att.
Det borde ha, men det har inget stöd för, men att det har en
effekt ändå på när pensionsuttaget sker och på
vilket sätt pensionen tar ut och givet hur mycket pengar jag har
ett plånboken och hur mycket har påverkats av utveckling i
ekonomin och sen också vilka förväntningar har på den
ekonomiska utvecklingen framöver under tiden som pensionär så det
tycker jag är är ett spännande område att följa framöver och
några spaningar då som jag har. Det här med återbetalningsskydd,
det är ju någonting som också påverkar faktiskt nivån på
pensionerna. Tar man bort det så blir det
lite mer pension till mig själv. Ni har många kvinnor inom
kommunal sektor och hos er är återbetalningsskyddet
automatiskt på va. Man måste själv aktivt säga att
man vill ta bort det. Hur välkänt är det?
Hur informerar ni era kunder eller vad kallar jag för om det?
Det har ju varit en diskussion under åren kring den
utformningen av återbetalningsskyddet och det
skapar ju särskilda förutsättningar att vara
skicklig på att informera om om om det förhållandet och sedan
några år tillbaka så är det ju avtalsreglerat från och med 60
år att man ska få information om.
Återbetalningsskydd om man har ett återbetalningsskydd och man
kan säga eftersom majoriteten då till följd av den här
konstruktionen att det är obligatoriskt har ett
återbetalningsskydd i synnerhet under spartid så påverkas inte
pensionen lika mycket som andra sektorer.
Där förhållandet är omvänt eftersom det blir väldigt lite
arvsvinster under spartiden och givet då att nästan alla har ett
återbetalningsskydd om att ha några siffror här så är det
ungefär 97 % under spartid bland kvinnorna som har ett ett
återbetalningsskydd. Men under utbetalningsan så har
den andelen gått ner till 72 procent så att det är relativt
många som som lyfte ut det då inför utbetalningen.
Och det är där det får effekt på pension och framförallt då för
det är ju där det sen det börjar öka dödligheten och arvsvinst i
större utsträckning Genereras om man tittar på männen så är 98 %
under spartid, 84 % under under utbetalningstid så att kvinnorna
är lite mer aktiva då med att ta bort återbetalningsskyddet.
Det här är ju ett sånt område som som bara kollektivavtal tas
parter är angelägna om att vi ser till så att vi är så stor
utsträckning som möjligt kan verifiera att man har gjort ett
medvetet och informerat val. Det tycker vi oss att vi kan se
så sen kommer vi nog att följa upp det ytterligare för att
säkerställa att vi verkligen är så vi behöver göra det löpande
då och sen framförallt också givet att.
Familjeförhållandena under livet också kan förändras.
Att vi också blir skickligare på även om vi inte kan fånga det.
Vi har inget data då som kommer in, men att vi kan fånga och
beskriva vad som händer och när man behöver överväga ta
respektive inte ha ett återbetalningsskydd.
Det är ett sånt område då som vi tycker är viktigt för att bidra
till informerade och medvetna val.
Och när vi ändå är inne på ämnet män och kvinnor så pratar vi
lite snabbt tycker jag om mammor och pappor för något år sedan så
simulerade ni effekterna av löner och pensioner om
föräldradagarna bland såna här millennialnials delades lika.
Vad skulle det innebära jämfört med om ingenting förändras
jämfört med idag då? Ja, men det stämmer vi bad
Lennart flod som är professor emeritus från andershögskolan
Göteborg. Han har ju tittat.
Han har gjort en del andra sådana beräkningar för oss, men
här tittade han ju på ett scenario med den
individualiserad föräldraförsäkring.
Och om jag minns rapporten hyfsat så konstaterar hon att en
föräldraförsäkring där kvinnor män delar helt lika på
föräldraleden. Den är ganska små effekter
faktiskt på kvinnornas ålderspension eftersom
föräldraledigheten är begränsad till 1 kortare period i livet i
livet. Sedan skruvade lite grann på det
och ett ytterligare scenario blev ju då att de reformer
däremot skulle få som effekt. Att även kvinnornas lönen koms
höjs och gradvis närma sig samma nivå som männens, så minskar
pensionsskapet mellan män och kvinnor.
Men det som var kanske lite frustrerande med med den där
beräkningen att trots den här minskade gapet och ökad löner i
kvinnokollektivet så så kvarstår ändå vissa skillnader i pension
och det som vi såg som förklaring där då givet om
simuleringar var ju att fördelningen i livsinkomsten har
väldigt stor betydelse och framförallt könsskillnaderna i
de höga inkomstlägena som har betydelse för det.
De som ger de höga tjänstepensionerna och i vart
fall inom det tidsspann som den här simuleringsmodellen Räckte
sig och den. Det var från tjugotjugo och 80
år framåt och så de reformerna man skulle göra det så så skulle
det ta ganska lång tid. Typ typ millennials
barnbarnsbarn innan det skulle ha bidragit.
Till. Lördagen.
Bara så att det går snabbare än så att det går.
Snabbare så men, men det gav ju en en bild av hur långsamma
skeenden det än det är att löneinkomsterna då anpassar sig
och där gapet minskar. Jag tror att det finns andra
simuleringar där man då konstaterat att det motsvarande
väldigt långa skeendet. Och stänga lönegapet och
pensionsgapet. Ni har nyligen tittat närmare på
hur anställda i kommun och Region tar ut sina pensioner.
Vilka mönster ser ni? Ja, men det gjorde vi för ett år
sedan och jag tror att andelen som tar ut tjänstepension både
innan och 65 och efter 67 har ökat kraftigt på senare år.
Alltså spridningen då och sen att genomsnitt sålde den ökar
något och det tror jag är ungefär samma som man
konstaterar inom andra avtalsområden och inom allmän
pension. Och sen såg vi också att kvinnor
verkar i lite högre utsträckning välja livsval i talen medans män
väljer i högre grad tidsbestämd utbetalning.
Jag tror att man behöver titta på fler bakgrundsvariabler,
inkomst exempelvis de kan ha betydelse för när
pensionsuttaget sker och vilka övriga pensionsförmåner som
finns sammantaget för att kunna analysera vidare.
Om jag minns rätt så var det också en högre sannolikhet för
ett kort tidsbegränsat uttag då det sker före 65 år och på
motsvarande sätt att det finns en större chans att uttaget sker
livsvalet när det sker efter 65 sen tycker jag att inom det
kommunala området och kanske den andra områden också genom avtal.
Där man exempelvis skjutit upp den här autostarten i som är
default livsvar ifrån att ha varit 65 år till 67 år och nu
till 69 år, så att det tycker jag har stött att det är en
större väsentlig större andel som tar ut sin utbetalning
aktivt då och då. Det sker tidsbegränsat, men att
det tidsbegränsade uttaget också blir lite längre så att de här
allra kortaste uttagen att att de har minskat något och kanske
till förmån då för 10 årig utbetalande i ett större
utsträckning. Och sen är det ju också att det
nya avtalet begränsar ju de korta tidsbegränsade uttagen
till minst 10 år och så att så att det är ju en en sak också
som kommer driva tror jag förändrat beteende på sikt när
det gäller uttagen och det som jag tycker är positivt också, så
vi hade ganska mycket klagomål på betalningar tidigare.
Pensionsutbetalningsstartar och default livsvarit och så hade
man kanske missat. Och så går du inte göra
någonting åt det. Göra någonting åt den så att vi
hade en stor andel klagomål på det och det har vi i princip
inga alls idag. Så att det.
Är ju tycker jag är ett bra, ett bra steg i att öka informerad
medvetna val i pensionsuttaget, att man flyttar fram då
autostarten. I högre utsträckning har valt
det själv det sättet som det passar mig.
Tror du att inflationen och vikande konjunktur kommer
medföra att fler kommun och och regionanställda som kanske står
och överväger olika pensionsuttag då att man tar det
säkra före det osäkra och arbetar lite längre för att
förbättra sin egen ekonomi? Ja, men så kan det säkert vara
för vissa grupper då jag tror min känsla är att antalet som
återgår eller skjuter upp pensioner har ökat under senare
och och på samma sätt som gäller övriga sektorer.
Sen har ju nog ingen liksom data på om det aktuella läget
påverkar ytterligare den riktningen.
En del kanske måste förklara sig.
I övrigt tänker jag kanske att det är så många andra faktorer
också som påverkar pensioneringstipunkten,
familjesituationer och hälsan. Ja, det är ju inte bara
rationella. Skäl utan känslomässiga, också
sociala. Skälen också vi ska.
Snart sluta nu, men jag tänkte bara kolla med dig innan vi tar
sista frågan. Här har vi missat något, tycker
du Johan? Nej, jag tyckte jag tyckte ni
hade laddat in. Mycket frågor.
Så så att det är ju bra det. Är bra, då kommer min sista
fråga då, vilket är ditt bästa pensionstid?
Ja, men jag är medveten om att det här låter lite insmickrande,
men men jag kör ändå för jag tycker faktiskt att min pension
är ett väldigt bra pensionstips och det är framförallt för att
få snabb koll lära sig mer och i många fall också minska
eventuellt förekomst av onödig oro som kan omgärda pensionen.
Och för mig som jobbar med pensioner så blir det också lite
grann av en reality check som uppstår när man som i mitt fall
ibland har satt sig bredvid syskon och med hjälp av min
pension försökt svara på frågor när hon navigera sig fram till
lite större förståelse och. Och det lugnet som siffror,
jämförelse och helhet ofta kan bidra till på ett fint sätt på
min pension så att jag tror gärna ett slag för för att ta
för van att logga in på min pension en gång per år.
Det det det gör. Jag, du har ett bra pensionshus,
kunde inte kommit på ett bättre själv faktiskt nej, men
allvarligt talat ni som vill veta mer om det här nya avtalet.
Vi har ju faktiskt spelat in en en podd med facket vision och
det är nummer 194 på den podden så att.
Ta reda på mer genom den podden kan man också göra ja, då är vi
klara. Då tackar vi dig så jättemycket
Johan för att du kom hit idag. Ett väldigt intressant samtal
och nu har vi lärt oss lite mer om a kapp KR och cap.
Core ja jättebra tack. Veckans fråga kommer från lisa
och hon är kommunalanställd och när hon loggar in på min pension
så står det att jag måste uppdatera mina uppgifter och hon
undrar vad det beror på. Hon har ju varit inne på min
pension tidigare liksom och fyllt i det här en gång.
Vad? Är det som händer.
Vi har tagit bort avtalsområdet KPA plan eftersom det är
alternativet är stängt för nyteckning.
Många har ju KPA som pensionsförvaltare, men det är
få som om. Av pensionsavtalet, kvar KPA
plan. Så vi tror att det har skett en
sammanblandning mellan pensionsförvaltaren och
pensionsavtalet helt enkelt, så att om du tidigare har valt KPA
plan hos min pension så behöver du nu ange vilket pensionsavtal
som du omfattas av och jobbar inom kommun eller region.
Ja, då har du sannolikt acpp KR men du kan ju också vara kvar i
det här tidigare förmånsbestända pensionsavtal då kapp KL Om du
är våras valde att stå kvar och här gör du väl klokt i att höra
av dig till din arbetsgivare. Om du då är är osäker på.
Vad du omfattas av? Och för att du ska ha de bästa
prognoserna på min pension och det här gäller egentligen alla
pensionssparare så är det viktigt att du anger rätt
avtalsområde. Alltså vilket pensionsavtal som
då omfattas av och det gör du i fliken inställningar och där kan
du se vilket pensionsavtal som du har registrerat och då vill
vi också påminna om att ha för vana att kolla om din lön
stämmer också för det ökar ju träffsäkerheten i prognoserna.
Och jag tänker att det här med lön kanske man har koll på, men
om man inte riktigt har koll på vilket avtal man tillhör, vad
vad kan man få reda på det? Någonstans.
Säg att det är arbetsgivaren eller den fackliga parten som
kan svara. På det.
Man frågar helt enkelt om jobbet bra.
Då vet vi det och Lisa också. Då får du gå in i fliken och
ändra till förmodligen a kab KR då då och erbräckliga frågor i
när arbetsgivare. Det var allt för oss idag.
Tack för att du har lyssnat. I avsnittet deltog Johan
Sjöström från KPA, dan Adolfsson Björk och jag Maria Eklund ifrån
min pension, min pensionspodden produceras av min pension som en
oberoende tjänst i samarbete mellan staten och
pensionsbolagen. Och det är ju på min pension som
du får bättre koll på dina pensioner om du har en
pensionsfråga som du vill få svar på i veckans fråga så gör
du precis som lisa. Mejla oss på pod att min
pension.se om du gillar podden så tycker jag att du ska följa
den och det kan du göra i din podd kanal och då får du en push
när det kommer nya avsnitt och det gör du normalt varannan
fredag och tidigare avsnitt hittar du ju också då i kanaler
där poddar finns jag och dagen hoppas att vi snart hörs igen,
ta hand om dig och din pension till dess ha det så bra hej.