Andelen högskoleutbildade har ökat över tid närmare en
fördubbling de senaste två decennierna och det sägs att
utbildning ska löna sig. Leder utbildning till högre lön
och pension det undrar vi och idag är det jag och Dan från min
pension som du kommer höra i den här podden.
Hej dan. Hej Maria.
Hej, för det är ju så här att du har gjort en
kompensationsgradsrapport. Konstigt ord.
Vad är det för något? Ska vi börja där?
Ja, det kan vi göra. Kompensationsgradande mäter
skillnaden i inkomstnivå före och efter pensionen enkelt
uttryckt. Så egentligen man jämför den
sista lönen med det första pensionsuttaget.
Ja, och det är en kvot då så vad som finns i täljaren och
nämligen spelar stor roll. Vi kommer in på det senare och
så uttrycks det i procent då helt enkelt.
Och i den här nya kompensationsgradsrapporten vi
gör ju har gjort de årligen. Ja, det är ju säkert tio.
Gånger gånger. Nionde gånger tror jag om jag
har förstått det hela. Och den här gången då så har du
valt att titta på om utbildning helt enkelt lönar sig i
pensionskuvertet. Vad.
Har du kommit fram till? Ja, det finns faktiskt en
koppling till att det lönar sig har man.
En eftergymnasial utbildning i genomsnitt så får man en pension
som är 3200 kr per månad livet ut högre då vid riktdålden
jämfört med den som har en gymnasial utbildning.
Och hur går det till då? När vi sammanställde den här
rapporten är det räkneexempel på fiktiva personer eller vad?
Vad gör? Vi, nej, det är det inte.
Utan rapporten bygger på användare på min pension och i
det här fallet då som har loggat in under tjugotjugofyra och när
man loggar in på min pension då sker den automatisk hämtning av
uppgifter på från Pensionsmyndigheten för
inkomstpension, premiepension och eventuell garantipension och
från pensionsbolagens levereras uppgifter om inrapporterad lön,
eventuellt tjänstepensionsavtal och vad som är hitt.
Tjänar då så att när vi räknar ut vad man kan tänkas tjäna in
till sin pension i framtiden, då behöver ju vi göra vissa
antaganden, så då gör vi ju då en prognos.
Men det är viktigt att betona då att vi tar ju hänsyn till både
vad som är hittills intjänat och så räknar vi på en på en
framtida intjäning. Men med det riktiga användare på
min pension i det här. Fallet använder vi den här
sammanställningen bara då i den här rapporten, eller?
Ja, det används faktiskt även i verktygen på min pension.
Det finns ju en flik som heter pensionsstatistik och klickar
man på den så kan du. Föra din pensionsprognos med
användare som också har gjort prognoser på min pension under
föregående år och då får man en grovhuggen uppfattning om hur
den egna pensionen ligger till i förhållande till andra.
Då sa vi så här inledningsvis då att i år tittar du på
utbildning? Men det har vi ju inte koll på
på min pension. Det är ju ingenting man behöver
svara på vad man har utbildat sig, hur mycket utbildning man
har vet. Vi är det nej, det stämmer och
det är sådan uppgift som inte ska ha på min pension heller.
För det behöver vi inte för fullgöra vårt uppdrag men.
Pension har lämnat ut uppgifter till Statistiska centralbyrån,
enligt en särskild process. Och sen har de här samkörda
uppgifterna anonymiserats. Så vi har bara uppgifter om
utbildning och pension på aggregerad nivå, inte per
individ och utbildningsnivån då som SCB sitter på den uppgiften.
Det mäts då i högsta avslutade utbildningsnivå indelat på för
gymnasial utbildning. Gymnasial utbildning
eftergymnasial utbildning och forskarutbildning.
Så att det är det du har tittat på då när du kommer, men du
bostadstillägg och äldre försörjningsstöd.
Dom stöden är inte med i underlaget.
Det stämmer utmärkt och då är det så att rätten till de här
förmorna. De avgörs ju först vid
utbetalning och det är ju beroende av vad man har för
bostadskostnad, vad man har för förmögenhet, om man är
sammanboende med någon och vi har ju inte de här uppgifterna
och ska inte ha uppgifter om det här.
Men om vi tar bostadstillägget då så är ju det ett exempel på
en sån här skattefri transferering som det heter så
frågan är om det liksom är pension och tittar man på andra
aktörer då som gör kompensationsgradsrapporter och
så där som till exempel pensionsmyndighet.
Så brukar inte de heller ha med de här förmånerna, de räknar.
Men du vad har du kommit fram till då ger utbildning högre
pension. Ja, det gör ju det och då
generellt som sagt då 3200 kr i månaden i högre förväntad
pension. Livet ut från riktgåldern om du
har det efter gymnasialutbildning jämfört med
gymnasial utbildning, men även om pensionen ökar så hänger det
inte riktigt med den högre lönen.
Kompensationsgraden sjunker något faktiskt med med högre
utbildning. Vad.
Ja, det finns flera sannolika förklaringar, bland annat en
senare etableringsålder på arbetsmarknaden för akademiker.
För då måste du ju liksom plugga vidare innan du börjar jobba då
och sen är det väl sannolikt också att löneökningar kommer
relativt sent i yrkeslivet och sen tror väl jag också att
pensionssystemets utformning också bidrar i någon mening.
Hur tänker? Du då?
Jo, men det är ju hela livets inkomster som räknas och det är
ju. Inte slutlönen som är viktig
egentligen utan enkelt uttryckt så ska du etablera ett tidigt på
arbetsmarknaden. Du ska ha en jättefin lön från
dag ett. Sedan ska du befinna dig på
något slags platå innan du går i pension från en dag till en
annan? Det är ju det som leder till en
en hög och bra pension och så ser ju inte mönstret ut i
praktiken. Så det är det är förmodligen
anledning. Men det finns det finns det
skillnader mellan olika grupper där jag tänker till exempel
beroende på vad man jobbar med och så oberoende på vilket avtal
man är på. Ja vi har ju bytt ner på olika
avtal och generellt så har privatanställda tjänstemän i
större utsträckning. Akademisk utbildning jämfört
med. Anställa arbetare och
privatanställa arbetare som har högre utbildning.
De får generellt sett sämre utväxling än andra grupper och
vi vet inte vad det beror på säkert.
Men det som kan spela in det är väl att studierna inte alltid
har givit en högre lön jämfört med att inte studera, men också
på hur pensionsavtalet för privatanställda arbetar varit
utformat historiskt med lägre avsättning än andra stora
tjänstepensionsavtal på på lönedelar över 7,5
inkomstbasbelopp och det är väl fram.
Allt för de som är som vi har i studien då som är födda på 60
och sjuttiotalet. Då har man ju om man har haft
lönedelar över den här nivån som har inte fått någon avsättning
eller mindre avsättning under en lång tidsperiod.
Finns det skillnader mellan könen då mellan kvinnor och män?
Ja, det gör det ju alltid när vi pratar pensioner.
Män har högre löner och pensioner än kvinnor och det
gäller även vid jämförbar utbildningsnivå bland de som är
födda på nittonhundrasextiotalet och som då sannolikt har stora
delar av yrkeslivet bakom sig i alla fall.
Så har män med förgymnasiala utbildningen förväntat pension
som är cirka 5400 kr per månad högre livet ut för dom gymnasial
utbildning så skillnaden 7100 kr. per månad och för dem med
forskarutbildning så är det 8100 kr per månad.
Störst är dock skillnaden för dem med eftergymnasial
utbyggnad. Där skiljer det
tiotusenfyrahundra kronor per månad mer i pension för män
jämfört med kvinnor i samma utbildning.
Alltså, nu blir man ju verkligen nyfiken.
Vad varför då? Jo, men det är förmodligen
skillnaden mellan kvinnor och män generellt på
arbetsmarknaden. Att män har längre tidigare
arbetslivet. Man jobbar heltid i större
utsträckning. Man har också högre lön även vid
direkt jämförbart arbete. Men det finns ju också
skillnader i inom vilka yrken man är yrkesverksam inom kvinnor
i större utsträckning i offentlig sektor är män.
I större utsträckning privat så att det är nog skillnader i
arbetslivet. Och i någon mån familjelivet,
även det här med föräldraledighet påverkar ju
pensionen i vissa fall direkt, i andra fall indirekt och även där
så finns det ju stora obalanser som sannolikt förklarar varför
det ser ut som det gör. Så det är arbetslivet som är
ojämställt och inte pensionerna alltså.
Ja, det kan man argumentera för sen lägger vi oss inte i om man
ska liksom införa mer kompensationer inom ramarna för
pensionssystemet eller om man ska ta komma rätt.
Till rätta med förhållandena i yrkeslivet eller familjelivet.
Där vet vi att vågorna går höga. Så är det.
Det är tråkigt ändå när man ser det.
Här idag. Ja märkligt hur ser det ut hur
inrikes respektive utrikesfödda då ser du några skillnader där?
Ja utrikes födda har ju lägre pensioner än inrikes födda och
det gäller ju även vid jämförbar utbildningsnivå och här är det
ju viktigt att betona då att utrikes födda har ju betydligt
färre genomsnittliga intjänande år och därför blir pensionen
lägre i den äldre åldersgruppen, då återigen födda på
nittonhundrasextiotalet. Som har eftergymnasial
utbildning så återfinns de största skillnaderna bland
inrikes och utrikes födda och här finns det väl också flera
förklaringar till detta, alltså akademiker i den senare delen av
yrkeslivet. De har högre löner, man har
större andel tjänstepension och premiepension.
Storleken på de här. Det är ju beroende av lång
förvaltningstid, alltså att man får inbetalning under hela
yrkeslivet med ränta på ränta och så där.
Men rimligen så finns det en stor spridning även inom gruppen
utrikesfödda beroende på hur många år.
Har varit yrkesverksam i Sverige och att vi inte ser så stora
skillnader, till exempel bland de som är födda på nittiotalet.
Det bygger ju helt enkelt på att alla utrikesfödda som är med i
vår studie som är födda på nittiotalet, de är ju ändå i
Sverige, så då är de ju så att säga ändå i.
I början på yrkeslivet medans tittar man på den de äldre
årgångarna, då är det nog väldigt stora skillnader och
vissa som kommer till Sverige mitt i livet eller senare delen
av yrkeslivet? Ja, det kommer påverka
pensionen. Det här med äldre och yngre då
jag tänker att vi har ju. Bytt pensionssystem.
Ganska radikalt, faktiskt när det gäller då de äldre.
De äldre hade ju ett ofta föremålsbestämda och yngre har
idag premiebestämda tjänstepensioner.
Har det påverkat? Ser du ja onekligen och det här
har ju vi tittat på tidigare årskompensationsgradsrapporter
också för att yngre pensionssparor har ju en större
del av pensionen som placerats på kapitalmarknaden och det
gäller ju framförallt tjänstepensionen, men även
premiepensionen. Då och då hoppas man förstås att
man får en högre förväntning på det här än om pensionen är.
Hastställd procentsats av de sista årens lön då som nu var i
de tidigare tjänstepensionsavtalen som är
förmånsbestämd och som är under utfasning så att att etablera
sig tidigt på arbetsmarknaden är med andra ord gynnsamt för för
pensionen. Men det är minst lika viktigt
att man mäktar med ett långt yrkesliv eftersom
medellivslängden fortsätter att stiga.
Och det är ju väldigt uppenbart från yngre generationerna då så
att att utbilda sig mitt i livet för den andra karriär.
Det skapar ju då framtidsförutsättningen kanske
då för att man kan få en bra pension?
Är det någonting annat som som som du blev förvånad över när du
såg siffrorna? Ja, det är ju just bland det här
inkomstintervallet då 35 fyrtiofemtusen kronor i månaden.
Alltså att man har lön? Ja att, där ser vi att man har
något lägre kompensationsgrad och det är ju en inkomstnivå som
är ganska nära inkännande. Taket för den allmänna
pensionen. Och där många ligger.
Ja absolut. Absolut är det så och det det.
Det här ger ju inte större avsättning att det är
tjänstepensionen heller. Då är ju inte uppe i i i de
lönerna att du får markant större avsättningar för
tjänstepensioner på lönedelar över och och så att det tror jag
bidrar så att du är någonstans i skarven mellan att du får inte
de här garantipension och som utfyllnad.
Men du får heller inte den här turbon i i tjänstepensionen och
därför har du något lägre kompensationsgrad sannolikt.
Ibland hör vi då röster som tycker att det här med
kompensationsgrad, det är rätt stelbent.
Det är ett märkligt sätt att att mäta pensionsnivåerna på.
Tror du att man tycker det? Kan förstå den kritiken för
kompensationsgraden är ju ett mått just för hur övergången
mellan yrkesliv och pension ser ut.
Men det är ju inte ett heltäckande mått för
pensionärernas ekonomi och pensionsgraden förutsätter ju en
konstant lön och en konstant pensionsutbetalning och i i
praktiken så är det ju inte riktigt så ut.
Folk går ner i arbetstid innan de går i pension till exempel
vissa tar ut delar av pensionen på kortare tid.
Så där och vi har ju gjort det enkelt för oss genom att ta bort
alla. Då 63 år eller äldre så att vi
inte får med några som vi tror är jobb och nära och som
kombinerar arbete och pension och vi har ju också räknat med
här då i i vår rapport och det har vi alltid gjort att
pensionen tas ut livsfarligt eller så långt som möjligt för
någon del av pensionen som då inte skulle kunna gå att ta ut
livet ut. Och man kan väl säga här att i
praktiken så har ju akademiker ett senare utträde från
arbetslivet och det leder ju till högre pensioner än vad som
syns i de här standardiserade måtten så att man kan rädda då
att verkligheten överträffar dikter dikten och i.
Valet och kanske ännu mer till till akademikernas fördel och i
rapporten så visar vi vilken pensionsnivå som väntar vi
riktåldern. Men vi har också med 66 år som
jämförelse för de som av olika anledningar kommer ta ut
pensionen lite tidigare. Om, vi ska vad bör man tänka på
när man är ung och funderar på att läsa på högskola eller
universitet är det? Ska man göra det när man?
Ser den här rapporten. Ja absolut för att utbildningen
ger ändå högre pension, men då är väl tipset det är att utbilda
er hjärna, men övervintra inte på högskolor eller universitet
utan se till att komma ut i yrkeslivet så att du får både
lön och tjänar in pension och ha för varnat någon gång om året.
Kolla hur det ligger till på min pension.
Det är ett bra tips, tycker jag, och om man vill titta på den här
rapporten då ta del av den, vart hittar man den då?
Den finns på vår hemsida och går att ladda ner besök, min
pension.se och klicka på fliken om min pension och så scrollar
den ner så ligger det årets rapport och även tidigare
årskompensationsgradsrapporter där.
Och den släpptes den 18 mars korrekt då så är är det dags för
veckans fråga så att efter gingeln så hörs vi igen.
Då är vi tillbaka. Anna undrar hur stor inbetalning
man får till pensionen när man pluggar och om man kan kolla det
i efterhand går det. Ja, det gör det.
Alltså studerar man på högskola och universitet och går med CSN,
medel. Då får du pensionsrätter men
inte för studielånet utanför studiebidraget och det är
pensionsgrundande med 138 %. Men man ska klart för sig att
jämfört med att arbeta så ger studier inte.
Så mycket pension tjänar du motsvarande tjugotusen kronor i
månaden. Så får du motsvarande då en
inbetalning till din samlade pension på runt 4000 kr. pluggar
man heltid så blir det då motsvarande ungefär 800 kr i
månaden och högskolestudier. Det resulterar ju inte i någon
tjänstepension då eftersom man helt enkelt inte har någon
arbetsgivare som som betalar den och man kan mycket riktigt se
pensionsgrundande belopp för studier i efterhand genom att
logga in på Pensionsmyndigheten och uppe i högra hörnet där så
finns det någonting som heter mina tjänster.
Klickar man på det, så går man vidare till mina pensionskonton
och här kan du se vad du har tjänat in till den allmänna
pension för en enskilda år och det går att välja just studier i
en rolig gardins lista för att se hur mycket pengar det handlar
om. Det är jättespännande ju.
Ja, det kan det vara. Bra tips till Anna, då sätter vi
punkt där och det var allt för den här gången.
Stort tack för att du aldrig snött i avsnittet.
Har du hört dan Adolfsson, Björk och mig Maria Eklund ifrån min
pension, den oberoende tjänsten i samarbete?
Staten och pensionsbolagen där du får bättre koll på dina
pensioner och min pension står också bakom våran podd min
pensionspodden. Vi släpper nya avsnitt varannan
fredag. Och vill du lyssna på tidigare
då hittar du de där poddar finns på Spotify, Youtube, Apple
podcast och andra streamingtjänster.
Sök på min pensionspodden så hittar du oss slå på pushnotiser
så får du påminnelse när vi släpper nytt.
Har du en fråga eller ett ämne som du vill att du tar upp?
Då hör du av dig till podd@minpension.se.
Vi hörs snart igen, ta hand om dina pensioner till dess ha det
bra. Hej.